Brownmil·lerita
![]() | |
---|---|
![]() Cristalls marró-vermells de brownmil·lerita de la seva localitat tipus ![]() | |
Fórmula química | Ca₂(Al,Fe3+)₂O₅ |
Localitat tipus | Volcà Bellerberg ![]() |
Classificació | |
Categoria | òxids |
Nickel-Strunz 10a ed. | 4.AC.10 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 4.AC.10 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | IV/A.08 ![]() |
Dana | 7.11.2.1 |
Heys | 7.20.15 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | ortoròmbic |
Estructura cristal·lina | a = 5,57Å; b = 14,52Å; c = 5,34Å; |
Grup puntual | mm2 - piramidal |
Propietats òptiques | biaxial (-) |
Índex de refracció | nα = 1,960 nβ = 2,010 nγ = 2,040 |
Birefringència | δ = 0,080 |
Angle 2V | mesurat: 75°, calculat: 72° |
Dispersió òptica | forta |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1963-017 |
Any d'aprovació | 1964 |
Símbol | Bmlr ![]() |
Referències | [1] |
La brownmil·lerita és un mineral de la classe dels òxids que pertany al subgrup de la brownmil·lerita. El compost artificial va ser anomenat d'aquesta manera l'any 1932 pel Dr. Lorrin Thomas Brownmiller (1902-1990), i el nom va ser transferit al mineral d'origen natural en ser descobert.
Característiques
La brownmil·lerita és un òxid de fórmula química Ca₂(Al,Fe3+)₂O₅. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. Forma una sèrie de solució sòlida amb la srebrodolskita.[2] És un mineral semblant a la shulamitita.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la brownmil·lerita pertany a «04.AB: Òxids amb proporció Metall:Oxigen = 2,1 i 1:1, amb M:O = 1:1 (i fins a 1:1,25); amb cations grans» juntament amb els següents minerals: swedenborgita, srebrodolskita, montroydita, litargiri, romarchita i massicot.
Formació i jaciments
Va ser descoberta l'any 1964 al volcà Bellerberg, a Ettringen (Eifel, Renània-Palatinat, Alemanya), en blocs de pedra calcària tèrmicament metamorfosejades, incloses en roques volcàniques. Sol trobar-se associada a altres minerals com: wol·lastonita, espinel·la, pirrotina, portlandita, clormayenita, larnita, jennita, jasmundita, grossulària, gehlenita, ettringita, diòpsid, calcita o afwillita.
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)