Mushistonita
![]() | |
---|---|
![]() Cristall de kesterita cobert amb mushistonita en una matriu de mica (Mont Xuebaoding, Xina). | |
Fórmula química | Cu2+Sn4+(OH)₆ |
Epònim | Dipòsit d'estany de Mushiston ![]() |
Localitat tipus | Dipòsit Mushiston, Vall Kaznok, Pendzhikent (Penjikent; Panjakent), Zeravshan, Província de Sughd, Tadjikistan |
Classificació | |
Categoria | òxids |
Nickel-Strunz 10a ed. | 4.FC.10 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 4.FC.10 ![]() |
Dana | 6.3.6.6 |
Heys | 7.11.11 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | cúbic |
Color | de verd marró a verd malaquita, groc-marró; incolor en làmina prima; gris a la llum reflectida. |
Duresa | 4 a 4,5 |
Lluïssor | vítria |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1982-068 |
Any d'aprovació | 1982 |
Símbol | Mhi ![]() |
Referències | [1][2] |
La mushistonita és un mineral de la classe dels òxids que pertany al subgrup de la schoenfliesita. Rep el seu nom en honor del lloc on va ser descoberta: el dipòsit Mushiston (Província de Sughd, Tadjikistan).[1]
Característiques
La mushistonita és un hidròxid de coure i estany de fórmula química Cu2+Sn4+(OH)₆. Cristal·litza en el sistema cúbic en forma d'agregats terrosos de gra fi.[2] La seva duresa a l'escala de Mohs és de 4 a 4,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la mushistonita pertany a «04.FC: Hidròxids (sense V o U), amb OH, sense H₂O; octaedres que comparetixen angles» juntament amb els següents minerals: bernalita, dzhalindita, söhngeïta, burtita, natanita, schoenfliesita, vismirnovita, wickmanita, jeanbandyita, mopungita, stottita, tetrawickmanita, ferronigerita-2N1S, magnesionigerita-6N6S, magnesionigerita-2N1S, ferronigerita-6N6S, zinconigerita-2N1S, zinconigerita-6N6S, magnesiotaaffeïta-6N'3S i magnesiotaaffeïta-2N'2S.
Formació i jaciments
La mushistonita va ser descoberta a la zona rovellada d'un dipòsit d'estany, en substitució de la stannita.[2] També se n'han trobat jaciments a Austràlia, els Estats Units, Itàlia, Polònia, Rússia i la Xina.[1]
Sol trobar-se associada a altres minerals com: stannita, calcopirita, esfalerita, galena, cassiterita, pseudomalaquita i quars.[2]