Elpasolita
![]() | |
---|---|
![]() Elpasolita (violeta) de la mina Morefield (Virgínia, Estats Units) | |
Fórmula química | NaK₂[AlF₆] |
Epònim | comtat d'El Paso ![]() |
Localitat tipus | St Peters Dome, Cheyenne, El Paso, Colorado, Estats Units |
Classificació | |
Categoria | halurs |
Nickel-Strunz 10a ed. | 3.CB.15 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 3.CB.15 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | III/B.03 ![]() |
Dana | 11.6.2.1 |
Heys | 8.6.7 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | isomètric |
Estructura cristal·lina | a = 8,12Å; |
Grup puntual | m3 (2/m 3) - diploide |
Color | incolor |
Exfoliació | no observada |
Fractura | irregular, desigual |
Duresa | 2,5 |
Lluïssor | subvítria, grassa |
Color de la ratlla | blanc |
Diafanitat | transparent, translúcida |
Densitat | 2,995 g/cm³ (mesurada); 3,015 g/cm³ (calculada) |
Fluorescència | pot emetre fluorescència blava sota ona curta amb un tint violeta |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Any d'aprovació | 1883 |
Símbol | Elp ![]() |
Referències | [1] |
L'elpasolita és un mineral de la classe dels halurs que pertany al subgrup de la criolita. Rep el seu nom del comtat d'El Paso, a Colorado (Estats Units).
Característiques
L'elpasolita és un halur de fórmula química NaK₂[AlF₆]. Cristal·litza en el sistema isomètric. Es troba en forma de cristalls octaedrals, trapezoedrals o tetrahexaedrals, de fins a 0,5 mil·límetres. També se'n troba en forma d'agregats granulars o de manera massiva.[2] La seva duresa a l'escala de Mohs és 2,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, l'elpasolita pertany a «03.CB - Halurs complexos, nesoaluminofluorurs» juntament amb els següents minerals: criolitionita, criolita, simmonsita, colquiriïta, weberita, karasugita, usovita, pachnolita, thomsenolita, carlhintzeïta i yaroslavita.
Formació i jaciments
Es troba substituint minerals de fluor en pegmatites de quars-microclina, i en filons quars en dipòsits hidrotermals d'antimoni en pedra calcària silicificada. Sol trobar-se associada a altres minerals com: criolita, pachnolita, thomsenolita, prosopita, gearksutita, quiolita, ralstonita, rosenbergita, guix, fluorita o quars.[2] Va ser descoberta l'any 1883 a St Peters Dome, Cheyenne (Colorado, Estats Units).
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)