Söhngeïta
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | Ga(OH)₃ |
Epònim | Adolf Paul Gerhard Söhnge (en) ![]() ![]() |
Localitat tipus | mina Tsumeb (Tsumcorp Mine), Tsumeb, Regió d'Oshikoto, Namíbia |
Classificació | |
Categoria | òxids |
Nickel-Strunz 10a ed. | 4.FC.05 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 4.FC.05 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | IV/F.06 ![]() |
Dana | 6.3.5.2 |
Heys | 7.7.1 |
Propietats | |
Color | marró |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1965-022 |
Any d'aprovació | 1965 |
Símbol | Söh ![]() |
Referències | [1] |
La söhngeïta és un mineral de la classe dels òxids que pertany i dona nom al subgrup de la söhngeïta. És una perovskita no-estequiomètrica. Va ser anomenada en honor de Adolf Paul Gerhard Söhnge (1913-2006), geòleg en cap de la corporació Tsumeb; va ser qui va descobrir el mineral. També va ser professor a la universitat de Stellenbosch (1968-1978).[1]
Característiques
La söhngeïta és hidròxid de gal·li de fórmula química Ga(OH)₃. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. Apareix en forma de grups i agregats cristal·lins maclats, de fins a 1 cm; molt rarament apareix en forma de cristalls individuals. Les seves macles segueixen una llei desconeguda.[2] És l'anàleg mineral amb gal·li de la bernalita i la dzhalindita.[1]
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la söhngeïta pertany a «04.FC: Hidròxids (sense V o U), amb OH, sense H₂O; octaedres que comparetixen angles» juntament amb els següents minerals: bernalita, dzhalindita, burtita, mushistonita, natanita, schoenfliesita, vismirnovita, wickmanita, jeanbandyita, mopungita, stottita, tetrawickmanita, ferronigerita-2N1S, magnesionigerita-6N6S, magnesionigerita-2N1S, ferronigerita-6N6S, zinconigerita-2N1S, zinconigerita-6N6S, magnesiotaaffeïta-6N'3S i magnesiotaaffeïa-2N'2S.
Formació i jaciments
La söhngeïta és un producte d'alteració de germanita amb contingut de gal·lita en la zona d'oxidació d'un dipòsit mineral polimetàl·lic contingut en dolomia.[2] Va ser descoberta a la mina Tsumeb, a la Regió d'Oshikoto (Namíbia). Es tracta de l'únic indret on s'ha trobat aquesta espècie mineral.[1]
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)