Dag O. Hessen
Dag O. Hessen | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 6. juli 1956[1]![]() | ||
Beskjeftigelse | Professor, forsker, evolusjonsbiolog, økolog, biolog ![]() | ||
Akademisk grad | Cand.real. (1982) dr.philos. (1988) | ||
Utdannet ved | Universitetet i Oslo (–1988) (akademisk grad: ph.d.)[2] | ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Medlem av | Det Norske Videnskaps-Akademi[3] Human-Etisk Forbund[4] | ||
Utmerkelser | 9 oppføringer Arthur Holmeslands pris for sakprosa (1999) Prisen for god forskningsformidling ved Universitetet i Oslo (2008) Riksmålsforbundets litteraturpris (2008) Humanistprisen (2013) Akademikerprisen (2010) Norges forskningsråds formidlingspris (1998) Bonnevieprisen (2014)[5] Brageprisen i faglitteratur/sakprosa (2020)[6] Brageprisens hederspris (2020)[6] | ||
Arbeidssted | Institutt for biovitenskap | ||
Fagfelt | Økologi,[7] evolusjonsbiologi,[7] biokjemi,[7] støkiometri,[7] biologi[8] |
Dag Olav Hessen (født 1956) er en norsk biolog som er professor ved Universitetet i Oslo. Han er kjent for sin forskning innen vann, økologi og evolusjon, samt for sin formidlingsvirksomhet for biologifaget, miljø- og naturvern.
Hessen vokste opp på Lillehammer. Faren kom fra et småbruk på øya Hessa ved Ålesund, derav navnet Hessen.[9][10]
Han ble cand.real. i zoologi i 1982,[11] tok mellomfag i offentlig rett i 1984 og ble dr.philos. i biologi i 1988.[12] Han ble utnevnt til professor i biologi ved Universitetet i Oslo i 1993. Hessen har siden 1998 vært medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi.
Han har siden 2018 ledet det tverrfaglige forskningssenteret Centre of Biogeochemistry in the Anthropocene (CBA) ved Universitetet i Oslo, et senter som forsker på klimasystemer, tilbakekoblinger og karbonsyklus.[13][14]
Utmerkelser
- 1998: Norges forskningsråds formidlingspris for sin «popularisering og formidling både i mediene og i bokform av en naturvitenskapelig, evolusjonsbiologisk teori og tankegang som premissbidrag til samfunnsdebatten».[15]
- 2008: Universitetet i Oslos formidlingspris[15]
- 2008: Riksmålsforbundets litteraturpris[16]
- 2010: Biomangfoldprisen[17]
- 2010: Akademikerprisen[18]
- 2010: Fritt Ords honnør[19]
- 2013: Humanistprisen[20]
- 2014: Bonnevieprisen[21]
- 2017: En av flere som ble tildelt en ASLO Martin Award[22]
- 2020: Nominert til Nordisk råds miljøpris[23][24]
- 2020: To Bragepriser: en i kategorien sakprosa for boka «Verden på vippepunktet», i tillegg til hedersprisen.[25]
- 2021: Kulturdepartementets fagbokpris for boka «Tett på insekter og småkryp», sammen med Jannicke Wiik-Nielsen og Ole Mathismoen[26][27]
- 2022: "Titanprisen" ved UiO. [28]
Bibliografi
Hessen har skrevet en mengde fagartikler og utgitt flere bøker.
- 1997 Det tapte paradis (Spartacus)
- 1998 Darwins verden (Pax)
- 1999 Egoisme – skrevet sammen med Thomas Hylland Eriksen (Aschehoug)
- 1999 Dag Olav Hessen og Inga Bostad (redaktører): Et liv på mange vis: En antologi om Peter Wessel Zapffe (Pax)
- 2000 Carl von Linné (Gyldendal)
- 2002 Mennesket i et nytt lys. Darwinisme og utviklingslære i Norge (Spartacus)
- 2003 Gener, Gud og Gaia: Om tilfeldigheter og skjebne (Spartacus)
- 2005 Hva er biologi, utgitt på Universitetsforlaget
- 2007 Genenes gåte – skrevet sammen med Thore Lie (Spartacus)
- 2008 Natur – Hva skal vi med den? (Gyldendal)
- 2009 Darwin – verden ble aldri den samme- redigert sammen med Thore Lie og Nils Chr. Stenseth. (Gyldendal)
- 2009 Livet – en kort reise gjennom 4 milliarder år (Cappelen Damm)
- 2012 På stedet løp – konkurransens paradokser – skrevet sammen med Thomas Hylland Eriksen (Aschehoug)
- 2012 Hvor kommer jeg fra? (barnebok) (Cappelen Damm)
- 2012 Kristine Bonnevie – et forskerliv – skrevet sammen med Inger Nordal og Thore Lie (Cappelen Damm)
- 2013 Klimaendringer i Norge. Forskernes forklaringer – skrevet sammen med Knut H. Alfsen og Eystein Jansen (Universitetsforlaget)
- 2014 Isfritt. Populærvitenskap som angår deg – redigert sammen med Henrik H. Svensen m.fl. (Spartacus)
- 2015 Mendels arv - genetikkens æra – redigert sammen med Nils Chr. Stenseth og Thore Lie. (Gyldendal)
- 2015 Livet fra A til Å (Cappelen Damm)
- 2015 C. Karbon - en uautorisert biografi (Cappelen Damm)
- 2016 Landskap i endring (Pax)
- 2017 Vi - samarbeid fra celle til samfunn (Cappelen Damm) ISBN 9788202526061
- 2018 Sannhet til salgs - Et forsvar for den frie forskningen. (Res Publica) ISBN 9788282260701
- 2020 Verden på Vippepunktet - Hvor ille kan det bli? (Res Publica) ISBN 9788282262316
- 2020 Tett på insekter og småkryp (med Jannicke Wiik-Nielsen og Ole Mathismoen) (Fontini, Cappelen Damm) ISBN 9788283730883
- 2021 Liv: Historien om universets mest spektakulære oppfinnelse (Cappelen Damm) ISBN 9788202676995
- 2023 Jervesporet - Jakten på dyret, meningen og minnene i en krympende natur (Cappelen Damm) ISBN 9788202677008
- 2023 Tett på livet i vann (med Jannicke Wiik-Nielsen og Line Rensebråten (Fontini, Cappelen Damm) ISBN 9788283731859
- 2024 Antropocen, menneskets tidsalder - redigert med Marius T. Mjaaland og Thomas Hylland Eriksen. Res Publica ISBN 9788282263016
Referanser
- ^ Internet Movie Database, IMDb-ID nm2083387, besøkt 21. juli 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ ORCID Public Data File 2020, filnavn i arkiv 0000-0002-0154-7847.xml, pub.orcid.org, sist oppdatert 19. desember 2016, besøkt 10. januar 2021[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.dnva.no, besøkt 29. mai 2016[Hentet fra Wikidata]
- ^ twitter.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.bio.no[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Sunnmørsposten, «Dag O. Hessen er tildelt Brages hederspris»[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c d Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase, NKC-identifikator jo20191059355, Wikidata Q13550863, http://autority.nkp.cz/
- ^ Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase, NKC-identifikator jo20191059355, Wikidata Q13550863, http://autority.nkp.cz/
- ^ Teknisk Ukeblad, 28. april 2020.
- ^ «Dag Olav Hessen: Meiningane med livet - Apollon». www.apollon.uio.no (norsk). Besøkt 25. oktober 2020.
- ^ Dag Olav Hessen Eksperimentelle innhegningsforsøk i Gjersjøen : med spesiell vekt på zooplanktonets relasjon til fytoplankton, bakterier og plantivor fisk Hovedoppgave i biologi - Universitetet i Oslo, 1982
- ^ Dag Olav Hessen Carbon metabolism in the pelagial of the humic lake : with special reference to feeding and interactions in the zooplankton community Avhandling (doktorgrad)- Universitetet i Oslo, 1988
- ^ University of Oslo/Centre for Biogeochemistry
- ^ Kjersti Nipen: Verden på vippen - Portrettintervju i A-Magasinet 28. februar 2020
- ^ a b «Dag O. Hessen får UiOs formidlingspris». Uniforum. 18. juni 2008. Besøkt 13. august 2023.
- ^ «Litteraturprisen». Riksmålsforbundet. Besøkt 13. august 2023.
- ^ «Hedres for vern av naturens mangfold». Uniforum. 20. mai 2010. Besøkt 8. august 2023. «Biologiprofessor Dag O. Hessen ved UiO hedres i dag med Biomangfoldprisen. Prisen deles ut av miljø- og utviklingsminister Erik Solheim i Botanisk hage på Tøyen.»
- ^ Akademikerprisen til professor Dag O. Hessen Arkivert 19. oktober 2014 hos Wayback Machine. 21.10.2010
- ^ Akademikerprisen til professor Dag O. Hessen Arkivert 19. oktober 2014 hos Wayback Machine. 21.10.2010
- ^ Gran, Even (6. mai 2013). «Dag O. Hessen får Humanistprisen». Fri tanke - nettavis for livssyn og livssynspolitikk (norsk).
- ^ Hovde, Kjell-Olav (25. januar 2023). «Bonnevieprisen». Store norske leksikon (norsk). Besøkt 13. august 2023.
- ^ «2017 ASLO Award Recipients». ASLO (engelsk). Besøkt 30. desember 2021.
- ^ «Dag O. Hessen, professor i biologi, Universitetet i Oslo, og leder av Centre for Biogeochemistry in the Anthropocene (CBA) – Norge | Nordisk samarbeid». www.norden.org. Besøkt 13. august 2023.
- ^ NRK (8. september 2020). «Norske nominasjoner til miljøpris». NRK. Besøkt 13. august 2023.
- ^ Åslaug Brynildsen (27. november 2020). «Dobbel Bragepris til Dag O. Hessen». Institutt for biovitenskap, Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet, UiO. Besøkt 13. august 2023. «Professor Dag O. Hessen vant to Bragepriser torsdag kveld. I tillegg til pris for beste sakprosa, vant Hessen også Hedersprisen for sin evne til å bygge bro mellom vitenskap og den norske allmennheten. [...] Brageprisen for beste sakprosa ble tildelt for boken "Verden på vippepunktet" [...].»
- ^ «Fagbokpris til forsker». khrono.no. 12. mars 2021. Besøkt 13. august 2023.
- ^ Arneberg, Sofie (24. mars 2023). «Kulturdepartementets priser for barne- og ungdomslitteratur». Store norske leksikon (norsk). Besøkt 13. august 2023.
- ^ Elina Melteig (6. mai 2013). «Titan-prisen 2022 går til Dag Hessen». Besøkt 30. desember 2021.
Eksterne lenker
- (no) Dag O. Hessen – profil hos Universitetet i Oslo
- (no) Publikasjoner av Dag O. Hessen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
- (no) Publikasjoner av Dag O. Hessen i BIBSYS
Forrige mottaker: Fjell skole | Vinner av Humanistprisen (2013) | Neste mottaker: Mannskapene på redningsfartøyene «Siem Pilot» og «Peter Henry von Koss» |
Forrige mottaker: Jan Christopher Næss | Vinner av Riksmålsforbundets litteraturpris (2008) | Neste mottaker: Rune Christiansen |
- v
- d
- r
- Hans Heiberg (1979)
- Philip Houm
- Hermod Skånland og Anne Ma Ødegaard (1980)
- Ikke utdelt (1981)
- Hans Børli (1982)
- Ikke utdelt (1983)
- Arvid Hanssen
- Lars Roar Langslet
- Alf Steinsøy og Anne-Lisa Amadou (1984)
- Johs. Andenæs
- Carsten Smith og Dag Sørli (1985)
- Åge Rønning
- Odd Kvaal Pedersen
- Radio Immigranten og Anders Bratholm (1986)
- Peter Wessel Zapffe
- Harald L. Tveterås
- Birgitte Grimstad og Lillebjørn Nilsen (1987)
- Barthélemy Niava (1988)
- Hå Gamle Prestegard
- Espevær Husmorlag og Thomas Thiis-Evensen (1989)
- Jahn Thon
- Egil Bakke
- Edvard Beyer
- Elisabeth Gording
- Bestemødrene foran Stortinget og Sidsel Mørck (1990)
- Stiftelsen Aur Prestegård (1991)
- Odd Abrahamsen
- Arquebus krigshistorisk museum
- Svein Ellingsen
- Erik Hillestad og Egil Hovland (1992)
- Jon Godal
- Sverre Ødegaard
- Arild Haaland
- Dagmar Loe og Anne-May Nilsen (1993)
- Carl Fredrik Thorsager og Helga Arntzen (1994)
- Harald Noreng og Hans P.S. Knudsen (1995)
- Kari Risvik
- Kari Vogt
- Christian Norberg-Schulz
- Rune Slagstad
- Cato Guhnfeldt
- Axel Jensen og Knut Wigert (1996)
- Nasa Borba (1997)
- Kristin Brudevoll
- Erik Dammann og Ørnulf Ranheimsæter (1998)
- Aldo Keel (1999)
- Tor Bomann-Larsen
- Hans Fredrik Dahl
- Geir Hestmark
- Geir Kjetsaa
- Torill Steinfeld
- Jan Otto Hauge
- Reidar Hirsti
- Ivan Kristoffersen
- Arve Solstad og Kadra (2000)
- Åsne Seierstad (2001)
- Ottar Brox og Åge Hovengen (2002)
- Willy A. Kirkeby (2003)
- Kristian Ottosen (2004)
- Trygve Refsdal og Hermund Slaattelid (2005)
- Tom Martinsen (2006)
- Janet Garton
- Ljubiša Rajić
- Ebba Haslund
- Sissel Benneche Osvold og Niels Chr. Geelmuyden (2007)
- Arnhild Lauveng (2008)
- Erik Fosse og Mads Gilbert
- Else Michelet (2009)
- Harald Eia
- Bjørn Vassnes og Dag O. Hessen (2010)
- Odd S. Lovoll (2011)
- Valerie Louhibi (2012)
- Nina Johnsrud (2012) Per Edgar Kokkvold (2013)
- Flemming Rose og Vebjørn Selbekk (2015)
- Loveleen Rihel Brenna og Walid al-Kubaisi (2016)
- (2017) Leo Ajkic
- Amina Bile
- Nancy Herz og Sofia Srour
- (2018) Simon Malkenes
- (2019) Levi Fragell
- (2020) Sara Johnsen og Pål Sletaune
- (2021) Utøya og Jørgen Watne Frydnes
- (2022) Lise Klaveness
- (2023) Ella Marie Hætta Isaksen