Kégl-kastély
Kégl-kastély | |
![]() | |
A kastély északkeleti homlokzata | |
Ország | ![]() |
Település | Székesfehérvár-Csala |
Épült | 1876–1878 |
Építész | Hauszmann Alajos |
Stílus | neoreneszánsz |
Család | Kégl család |
Védettség | műemléki védelem |
Jelenlegi funkció | üresen áll |
Tulajdoni helyzet | magántulajdon |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Kégl-kastély Pozíció a Velencei-tó térképén | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kégl-kastély témájú médiaállományokat. |
A Kégl-kastélyt Kégl György földbirtokos, országgyűlési képviselő 1878-ban Csalapusztán építtette fel. Hauszmann Alajos tervei alapján neoreneszánsz stílusban.
A kastély története
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/43/Csalapuszta_K%C3%A9gl-kast%C3%A9ly.jpg/250px-Csalapuszta_K%C3%A9gl-kast%C3%A9ly.jpg)
A Kégl-család első ismert őse Kégl Mihály pozsonyi gyógyszerész volt, aki 1623-ban kapott nemesi oklevelet. A család a XVIII. századig városi nemesként élt Pozsonyban. Uradalmi bérlőként kerültek a Dunántúlra. A vagyon megalapozója Kégl György országgyűlési képviselő volt, aki jelentős szerepet játszott a Fejér vármegyei közéletben, a megyei közkórház alapításához is jelentős összeggel járult hozzá (az ő nevére is utalva lett a kórház neve Szent György Kórház).
Csalapuszta területét Kégl György nádasdi és fogarasföldi Nádasdy Júlia grófnőtől vette 1873-ban, 390 ezer forintért. A kastély 1876 és 1878 között Hauszmann Alajos tervei szerint, neoreneszánsz stílusban épült. A kastély körül kialakított park belesimult a Velencei-hegység nyugati oldalának festői környezetébe. A parkban halastavat és kápolnát is létesítettek, a kastély főhomlokzata előtt márvány szökőkút állt, ennek medencéje még látható.
A kastély pusztulása
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/03/K%C3%A9gl-kast%C3%A9ly_%28angol%29parkja_%2813234._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29.jpg/250px-K%C3%A9gl-kast%C3%A9ly_%28angol%29parkja_%2813234._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29.jpg)
Egykor kiterjedt parkjának nagy részét kipusztították. 1945 után mezőgazdasági célokra használták az épületet. A kastély körüli épületekben agrártörténeti szakgyűjtemény található.
A kastély 1992 óta egy német cég magántulajdonában van.[1] Nem látogatható.
Jegyzetek
- ↑ Praznovszky Hajnal (2005). „A kastélyhasznosítás problémái Magyarországon”. Turizmus Bulletin (3), 53. o, Kiadó: Magyar Turisztikai Ügynökség. [2022. március 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. március 13.)
Források
- Kégl Kastély :: Műemlékek Info
Turizmusportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
![]() | Ez az épületről vagy más építményről szóló lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |