Hauszmann–Gschwindt-kastély
Hauszmann–Gschwindt-kastély | |
Ország | ![]() |
Település | Velence |
Épült | XVIII. század; átépítve: 1927-28 |
Építtető | Meszleny család, Gschwindt család |
Építész | Pogány Móric, Tőry Emil |
Stílus | historizáló neobarokk |
Jelenlegi funkció | üdülő |
Látogatható | nem |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Hauszmann–Gschwindt-kastély Pozíció a Velencei-tó térképén | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hauszmann–Gschwindt-kastély témájú médiaállományokat. |
A Hauszmann–Gschwindt-kastély egy neobarokk műemlék épület, amely Velencén található, parkjában védett növényekkel.
Története
Velencén három kastélyépület is köthető a Meszleny család nevéhez.[1](A Meszleny-Wenckheim-kastély, amely ma a könyvtárnak és a házasságkötő teremnek ad otthont, a Hauszmann-Gschwindt-kastély magánkézben, lezárva, valamint a Meszleny- vagy Meszlényi-kastély, amely multifunkcionális látogatóközponttá alakul.[2])
A nemesi család ősi kúriája a XVIII. században épült, Meszleny (II.) János (1743-1794) idején, melynek főhomlokzatát klasszicista stílusban fia, Meszleny Ferenc (1768-1854) idején átépítették.
A pákozdi ütközet alatt, 1848-ban a kastélyban volt a magyar sereg főhadiszállása.[3]
Meszleny Ferenc leszármazottai birtokrészeiket fokozatosan eladták, majd a régi családi kúriát is megvásárolta a Burchard család. A família 1891-ben kapott nemességet Konrád és Gusztáv velencei birtokosok révén, akik ekkortól a Burchard-Bélaváry nevet használták.[4] Bélaváry Burchard Rezsőtől 1910-ben vásárolta meg a birtokot Hauszmann Alajos műépítész, a magyar historizmus egyik legnagyobb mestere. Hauszmann a korábbi vélekedésekkel ellentétben nem építette át a kastélyt, megtartotta klasszicista főhomlokzatot és barokk kerti homlokzatot mutató épületet (lásd itt), melyet elsősorban fia, Jenő használt, 1918-ban a kastélyt fiának is ajándékozta.[5] A neves építész 1926. július 31-én bekövetkezett halála után fia, a budafoki gyáriparos Gschwindt családnak adta el a kastélyt, ami miatt anyja egy időre gyámság alá helyeztette.[6] A kastélyt a Gschwindt család Pogány Móric és Tőry Emil tervei alapján 1927-28-ban építette át neobarokk stílusban (lásd itt) a Grassalkovich kastélyok példáját követve.[7] A kastély belső kialakításában Falus Elek közreműködött.[8]
Az épületet 1954-ben államosították, a dohányipari szakszervezeté lett, 1962-től az Élelmiszeripari Dolgozók Országos Szövetségének (ÉDOSZ) üdülője volt. A terület olyan épületcsoportot takar, amelynek legértékesebb eleme ez a kastély. Az épület belsejének egy része máig megmaradt eredeti állapotában: az előcsarnokban neobarokk kandalló áll, a mennyezetet stukkók borítják. Az emeletre szépen faragott falépcső vezet fel. A díszterem mennyezetét is stukkók díszítik, a sarokban az eredeti majolika kályha áll. A területen fellelhető többi épület állapota rossz. A kastélyparkban védett hárs és gesztenyefák találhatóak, de a kertet benőtte a gaz és egyéb gyom. A park le van zárva, nem látogatható, mivel a szakszervezet 2008-ban eladta az épületet.
Az előcsarnokban álló neobarokk fa kandallókeretet feltehetően 2020 nyár végén ismeretlenek kibontották a falból és ismeretlen helyre elszállították, valószínűsíthetően ellopták, de 2021 őszén megtalálták. A tettesek után nyomoznak.[9]
Érdekesség
A kastély parkjában és teraszán forgatták 1934-ben Az új rokon című magyar film egyes jeleneteit, amelynek főszereplői Perczel Zita és Delly Ferenc voltak. A filmet Gaál Béla rendezte.[10]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9d/Az_%C3%BAj_rokon_%281934%29.jpg/380px-Az_%C3%BAj_rokon_%281934%29.jpg)
A Budapesti Hírlap, 1934. június 26-i lapszáma (54. évfolyam, 142. szám) a forgatás utolsó napjáról így tudósított:
„(Perczel Zita életveszedelemben.) Szombaton készítették el Csathó Kálmán Az új rokon című vígjátékának utolsó felvételét a velencei Gschwindt-kastély melletti parkban. A szcenárium szerint Perczel Zita, az új rokon, szerelmében csalódva, felugrik a kastély bejárata előtt álló homokfutó bakjára, ostorral rácsap a lóra és kivágtat az állomásra, hogy a vonatot elérje. A felvétel túl reálisan sikerült, amennyiben Perczel Zita, valóban igen erősen rácsapott a lóra, amely a könnyű homokfutó-kocsit elragadta. GaáI Béla rendező, aki a technikai személyzettel egy autón ült, amelyből a felvételeket kellett volna elkészíteni, az autóval a robogókocsi után rohant, a sofőr igen ügyesen az autót a kis kocsi mellé kormányozta és Gaál Béla átugrott a homokfutó ülésére, kivette a rémült színésznő kezéből a gyeplőt és így! sikerült a megvadult lovat megfékezni. Csak azután sikerült a felvételt — természetesen más lóval — elkészíteni.[11]”
Képgaléria
- Hauszmann-Gschwind-kastély
- Hauszmann-Gschwind-kastély
További információk
- Fejér megye kastélyai
- Hauszmann-Gschwindt-kastély
- Kupi László : "Város volt, város lett-Velence története", Kornétás Kiadó, 2004 Archiválva 2014. augusztus 10-i dátummal a Wayback Machine-ben
Jegyzetek
- ↑ Eredeti állapotára újítják fel az egykori velencei Meszleny-kastélyt
- ↑ A DEKON építész iroda tervei alapján újul meg a 300 éves Meszlényi-kastély
- ↑ „Székesfehérvár és Vidéke, 1890. május 27. (18. évfolyam, 63. szám)”.
- ↑ „Budapesti Közlöny, 1891. november 29. (25. évfolyam, 274. szám)”.
- ↑ Budapest Főváros Levéltára VII.153.a A jogszolgáltatás területi szervei. Rónay Károly közjegyző iratai. 0216/1918
- ↑ „37044/1927. számon. Budapesti Közlöny, 1927. június 11. (61. évfolyam, 131. szám)”; Budapest Főváros Levéltára VII.153.a A jogszolgáltatás területi szervei. Rónay Károly közjegyző iratai. 0257/1927
- ↑ „Az 50 éves Vállalkozók Lapja jubileumi albuma 1879-1929; Színházi Élet - 1931/15. szám; Révai Nagy Lexikona, 21. kötet: Kiegészítés A-Z (Budapest, 1935) p. 691.”.
- ↑ Somlai Tibor Volt és nincs – Nagypolgári és arisztokrata enteriőrök 1900-1945
- ↑ Elloptak egy átkozottul nagy, nehéz és drága dolgot a velencei kastélyból, de a rendőrök megtalálták (Telex.hu, 2021. szeptember 17.)
- ↑ 8 Órai Ujság, 1934. június 21. (20. évfolyam, 138. szám, 8. oldal) Mikrofon az évszázados parkban
- ↑ Budapesti Hírlap, 1934. június 26. (54. évfolyam, 142. szám 13. oldal) Perzel Zita életveszedelemben
Magyarország-portál
Turizmusportál
![]() | Ez az épületről vagy más építményről szóló lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |