Zincolivenita
![]() | |
---|---|
![]() Cristall de zincolivenita | |
Fórmula química | CuZn(AsO₄)(OH) |
Epònim | olivenita i zinc ![]() |
Localitat tipus | Agios Konstantinos [St Constantine] (Kamariza), Districte de Lavrion (Laurion; Laurium), Prefectura d'Attikí (Attica; Attika), Grècia |
Classificació | |
Categoria | fosfats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 8.BB.30 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 8.BB.30 ![]() |
Dana | 41.6.5.6 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | ortoròmbic |
Estructura cristal·lina | a = 8,5839(15) Å; b = 8,5290(13) Å; c = 5,9696(9) Å; |
Grup puntual | mmm (2/m 2/m 2/m) - dipiramidal |
Grup espacial | space group 58 (en) ![]() ![]() |
Color | verd, blau verdós |
Exfoliació | perfecta - perfecta en {010}, imperfecta en {101} |
Fractura | concoidal |
Tenacitat | fràgil |
Duresa | 3,5 |
Lluïssor | vítria |
Color de la ratlla | blanc |
Diafanitat | translúcida |
Densitat | 4,34(15) g/cm³ (mesurada); 4,330 g/cm³ (calculada) |
Propietats òptiques | biaxial (-) |
Índex de refracció | nα = 1,736(2) nβ = 1,784(2) nγ = 1,788(2) |
Birefringència | δ = 0,052 |
Pleocroisme | feble |
Angle 2V | mesurat: 30° (5), calculat: 31,5° |
Dispersió òptica | r > v, molt forta |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA2006-047 |
Símbol | Zoli ![]() |
Referències | [1] |
La zincolivenita és un mineral de la classe dels fosfats, que pertany al grup de l'olivenita. Rep el seu nom per la seva relació amb l'olivenita i el seu contingut en zinc.
Característiques
La zincolivenita és un fosfat de fórmula química CuZn(AsO₄)(OH). Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2006. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 3,5. És un membre estructuralment diferent i intermedi de la sèrie de solució sòlida que es produeix entre l'olivenita i l'adamita, amb una proporció de Zn:Cu (ideal) 1:1; els àtoms de Zn i Cu estan ordenats en dos llocs coordinats de manera diferent en l'estructura cristal·lina.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la zincolivenita pertany a «08.BA: Fosfats, etc. amb anions addicionals, sense H₂O, només amb cations de mida mitjana, (OH, etc.):RO₄ sobre 1:1» juntament amb els següents minerals: ambligonita, montebrasita, tavorita, triplita, zwieselita, sarkinita, triploidita, wagnerita, wolfeïta, stanĕkita, joosteïta, hidroxilwagnerita, arsenowagnerita, holtedahlita, satterlyita, althausita, adamita, eveïta, libethenita, olivenita, zincolibethenita, auriacusita, paradamita, tarbuttita, barbosalita, hentschelita, latzulita, scorzalita, wilhelmkleinita, trol·leïta, namibita, fosfoel·lenbergerita, urusovita, theoparacelsita, turanita, stoiberita, fingerita, averievita, lipscombita, richel·lita i zinclipscombita.
Formació i jaciments
Va ser descoberta a Agios Konstantinos, al districte de Lavrion, pertanyent a la prefectura d'Attikí, a Grècia, on sol trobar-se associada a altres minerals com: escorodita, farmacoalumita, jarosita, conicalcita i arseniosiderita. Ha estat trobada en tots els continents del planeta, a excepció de l'Antàrtida. Als territoris de parla catalana se n'ha trobat zincolivenita a les mines La Amorosa i Cueva de la Guerra Antigua, a Vilafermosa, a la província de Castelló (País Valencià), i a la mina de Les Ferreres, a Rocabruna, Camprodon, a la província de Girona.
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- ↑ «Zincolivenite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 juny 2017].