Holtedahlita
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | Mg₂(PO₄)(OH) |
Localitat tipus | Pedrera Tingelstadtjern, Modum, Buskerud, Noruega |
Classificació | |
Categoria | fosfats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 8.BB.20 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 8.BB.20 ![]() |
Dana | 41.6.4.2 |
Heys | 19.3.15 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | trigonal |
Color | incolor |
Fractura | irregular, desigual |
Duresa | 4,5 a 5 |
Lluïssor | vítria |
Diafanitat | transparent |
Propietats òptiques | uniaxial (-) |
Índex de refracció | nω = 1,599 nε = 1,597 |
Birefringència | δ = 0,002 |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1976-054 |
Any d'aprovació | 1971 |
Símbol | Htd ![]() |
Referències | [1] |
La holtedahlita és un mineral de la classe dels fosfats. Rep el seu nom en honor d'Olaf Holtedahl (1885-1975), professor de geologia a la Universitat d'Oslo, medalla Wollastone de la Societat Geològica de Londres i Medalla Leopold von Buch de la Deutsche Geologische Gesellschaft.
Característiques
La holtedahlita és un fosfat de fórmula química Mg₂(PO₄)(OH). Va ser esmentada per primera vegada a Raade & Tysseland l'any 1975) com un fosfat de calci i magnesi no identificat.[2] Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1979. Cristal·litza en el sistema trigonal, i es troba en forma de masses irregulars i pegats. La seva duresa a l'escala de Mohs oscil·la entre 4,5 i 5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la holtedahlita pertany a «08.BA: Fosfats, etc. amb anions addicionals, sense H₂O, només amb cations de mida mitjana, (OH, etc.):RO₄ sobre 1:1» juntament amb els següents minerals: ambligonita, montebrasita, tavorita, triplita, zwieselita, sarkinita, triploidita, wagnerita, wolfeïta, stanĕkita, joosteïta, hidroxilwagnerita, arsenowagnerita, satterlyita, althausita, adamita, eveïta, libethenita, olivenita, zincolibethenita, zincolivenita, auriacusita, paradamita, tarbuttita, barbosalita, hentschelita, latzulita, scorzalita, wilhelmkleinita, trol·leïta, namibita, fosfoel·lenbergerita, urusovita, theoparacelsita, turanita, stoiberita, fingerita, averievita, lipscombita, richel·lita i zinclipscombita.
Formació i jaciments
És difícil distingir visualment entre l'holtedahlita i l'apatita a la que es troba associada. Normalment conté inclusions de petits grans de magnetita que poden impartir-li un color grisenc. Va ser descoberta a la pedrera Tingelstadtjern, situada al municipi de Modum, al comtat de Buskerud, Noruega. Es tracta de l'únic indret on ha estat trobada aquesta espècie mineral.
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)