Reevesita
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | Ni₆Fe3+ 2(CO₃)(OH)16·4H₂O |
Epònim | Frank M. Reeves (en) ![]() ![]() |
Localitat tipus | Cràter d'impacte del meteorit Wolfe Creek, Halls Creek Shire, Austràlia Occidental, Austràlia |
Classificació | |
Categoria | carbonats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 5.DA.50 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 5.DA.50 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | Vb/D.02b ![]() |
Heys | 11.14.10 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | trigonal |
Estructura cristal·lina | a = 6,16Å; c = 45,54Å; |
Grup espacial | Grup espacial 166 ![]() |
Color | de groc a groc-verd |
Duresa | 2 |
Color de la ratlla | groc ![]() |
Propietats òptiques | uniaxial (-) |
Índex de refracció | nω = 1,735 nε = 1,650 |
Birefringència | δ = 0,085 |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1966-025 |
Any d'aprovació | 1966 |
Símbol | Rvs ![]() |
Referències | [1] |
La reevesita és un mineral de la classe dels carbonats que pertany al grup de la hidrotalcita. Rep el seu nom en honor de Frank Reeves (1886-1986), un geòleg d'exploració que l'any 1947 va trobar el meteorit Wolf Creek en el qual es va descobrir aquesta espècie mineral.[1]
Característiques
La reevesita és un carbonat de fórmula química Ni₆Fe3+
2(CO₃)(OH)16·4H₂O. Cristal·litza en el sistema trigonal en forma de plaquetes hexagonals, de fins a 0,1 mm, agrupades en agregats de gra fi.[2] La seva duresa a l'escala de Mohs és 2.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la reevesita pertany a «05.DA: Carbonats amb anions addicionals, amb H₂O, amb cations de mida mitjana» juntament amb els següents minerals: dypingita, hidromagnesita, giorgiosita, widgiemoolthalita, artinita, indigirita, clorartinita, otwayita, zaratita, kambaldaïta, cal·laghanita, claraïta, hidroscarbroïta, scarbroïta, caresita, quintinita, charmarita, stichtita-2H, brugnatel·lita, clormagaluminita, hidrotalcita-2H, piroaurita-2H, zaccagnaïta, comblainita, desautelsita, hidrotalcita, piroaurita, stichtita, takovita i coalingita.
Formació i jaciments
La reevesita ha estat trobada en diferents ambients de formació. Va ser descoberta en el meteorit Wolfe Creek, trobat a Halls Creek Shire (Austràlia Occidental, Austràlia) com a producte d'alteració d'aquest meteorit d'alt contingut en ferro i níquel altament meteoritzat. També ha estat trobada en cromatita a la pedrera Hagdale, a Unst (Escòcia, Regne Unit) i com a producte d'alteració de la violarita en una mena de níquel en una zona de contacte entre quarsita i roques ultramàfiques a Bon Accord, a Barberton (Província de Mpumalanga, Sud-àfrica). Els altres indrets on ha estat descrita es localitzen a Alemanya, l'Aràbia Saudí, l'Argentina, Austràlia, Àustria, Bolívia, el Brasil, Corea del Sud, Espanya, els Estats Units, Itàlia, el Japó, Polònia, el Regne Unit, Romania, Rússia i Suïssa.[1]
Sol trobar-se associada a altres minerals com: goethita, maghemita niquèlica, jarosita, serpentina rica en níquel, apatita, lipscombita, violarita, trevorita ferrosa, wil·lemseïta, nimita, òpal, quars, honessita, hidrohonessita i theophrastita.[2]
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)