Fomitopsis betulina
? Fomitopsis betulina | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||
Біологічна класифікація | ||||||||||||||||
| ||||||||||||||||
Fomitopsis betulina (Bull.) B.K.Cui, M.L.Han et Y.C.Dai (2016) | ||||||||||||||||
Синоніми | ||||||||||||||||
Piptoporus betulinus (Bull.) P.Karst., Boletus betulinus Bull.,[1] | ||||||||||||||||
Посилання | ||||||||||||||||
|
Губка березова[9] (Fomitopsis betulina, раніше Piptoporus betulinus) — вид деревних грибів роду Фомітопсіс (Fomitopsis).
Таксономія
Цей гриб уперше описав Жан Бюйяр в 1788 році під назвою Boletus betulinus[10]. У 1881 році Петтер Карстен переніс його у рід Piptoporus[11], для якого він став типовим видом[12]. Молекулярно-філогенетичні дослідження показали, що цей вид належить до роду Fomitopsis,[13][14] і 2016 року його було перейменовано в Fomitopsis betulina[12].
Видовий епітет betulina пов'язаний із тим, що цей гриб росте на березі (Betula)[15].
Будова
Шапинка копитоподібна, м'ясиста, зверху матова сіро-коричнева, знизу біла й пориста. Ширина — до 10-15 см, товщина — до 4-6 см. Споровий порошок білий.
Життєвий цикл
Плодові тіла ростуть цілий рік.
Поширення та середовище існування
Росте на живих березах, спричиняючи гниль серцевини, та відмерлих березових стовбурах.
Використання та хімічні складові
Не їстівний. Вживається у народній медицині для лікування надмірної ваги, ран тощо[16].
Хімічний склад та фармакологічну дію березової губки активно досліджували[17]. У плодових тілах гриба є поліпоренова кислота, що є отруйною для паразитичного черв'яка Trichuris trichiura[18]. Дві кульки з цього гриба, нанизані на шкіряні стрічки, знайшли у Етці — людини, що жила 5300 років тому в Тіролі. Є припущення, що вони могли використовуватися як отрута для паразитів та проносний засіб для їх видалення[18].
У свіжих спорофорах Fomitopsis betulina живе жук Paramecosoma melanocephalum (Cryptophagidae)[19].
Галерея
- Розмір плодового тіла у порівнянні з людиною
- Плодове тіло
- Молодий гриб
- Пори
Примітки
- ↑ Herbier de la France 7: t. 312 (1787)
- ↑ Systema Mycologicum 1: 358 (1821)
- ↑ Enchiridion Fungorum in Europa media et praesertim in Gallia Vigentium: 170 (1886)
- ↑ Bull. Soc. Hist. nat. Autun: 165 (1890)
- ↑ Essai taxonomique sur les familles et les genres des Hyménomycètes: 103 (1900)
- ↑ Revista de la Real Academia de Ciencias Exactas Fisicas y Naturales Madri 14: 668 (1916)
- ↑ Collectanea ad botanicam, chemiam, et historiam naturalem spectantia 1: 344 (1786)
- ↑ Traité des champignons 2: 105, pl. 18:1-4 (1793)
- ↑ Визначник грибів України / М. Я. Зерова, Г. Г. Радзієвський, С. В. Шевченко // Базидіоміцети. — Т. 5, кн. 1. — К.: Наукова думка, 1972. — С. 145.
- ↑ Bulliard, Jean (1787). Herbier de la France (French) . Т. 7. с. plate 312.
- ↑ Karsten, P.A. (1881). Enumeratio Hydnearum Fr. Fennicarum, systemate novo dispositarum. Revue mycologique, Toulouse (Latin) . 3 (9): 17.
- ↑ а б Han, M.L.; Chen, Y.Y.; Shen, L.L.; Song, J.; Vlasak, J.; Dai, Y.C.; Cui, B.K. (2016). Taxonomy and phylogeny of the brown-rot Fungi: Fomitopsis and its related genera. Fungal Diversity. 80 (1): 343—373. doi:10.1007/s13225-016-0364-y.
- ↑ Kim, K.M.; Yoon, Y.-G.; Jung, H.S. (2005). Evaluation of the monophyly of Fomitopsis using parsimony and MCMC methods. Mycology. 97 (4): 812—822. doi:10.1080/15572536.2006.11832773.
- ↑ Ortiz-Santana, B.; Lindner, D.L.; Miettinen, O.; Justo, A.; Hibbett, D.S. (2013). A phylogenetic overview of the antrodia clade (Basidiomycota, Polyporales). Mycologia. 105 (6): 1391—1411. doi:10.3852/13-051. PMID 23935025.
- ↑ Roody, William C. (2003). Mushrooms of West Virginia and the Central Appalachians. Lexington, Kentucky: University Press of Kentucky. с. 381. ISBN 978-0-8131-9039-6.
- ↑ Березова губка. narodmedicine.jimdo.com (ru-RU) . Архів оригіналу за 28 березня 2017. Процитовано 28 березня 2017.
- ↑ Guevara-Gonzalez, Ramon; Torres-Pacheco, Irineo (2014). Biosystems Engineering: Biofactories for Food Production in the Century XXI. Springer Science & Business Media. с. 154. ISBN 978-3-319-03880-3.
- ↑ а б Capasso, L. (1998). 5300 years ago, the Ice Man used natural laxatives and antibiotics. Lancet. 352 (9143): 1864. doi:10.1016/S0140-6736(05)79939-6. PMID 9851424. Архів оригіналу за 10 липня 2018. Процитовано 11 березня 2018.
- ↑ Contributions to the Knowledge of Latvian Coleoptera. 5. [Архівовано 1 лютого 2020 у Wayback Machine.] — С. 104.
Джерела
- Piptoporus betulinus [Архівовано 28 березня 2017 у Wayback Machine.] // Mycobank.org, — CBS-KNAW Fungal Biodiversity Center Utrecht, 2016.
- Karsten, P.A. 1881. Enumeratio Boletinearum et Polyporearum Fennicarum, systemate novo dispositarum. Revue Mycologique Toulouse. 3(9):16-19
- E. Lawrence, S. Harniess Mushroom and other fungi. Identification guides British & European. // Flame tree publishing. London, 2007. — 384 p. — P. 314.