Brachyphyllum
Brachyphyllum | |
---|---|
![]() | |
Біологічна класифікація ![]() | |
Царство: | Рослини (Plantae) |
Клада: | Судинні рослини (Tracheophyta) |
Клада: | Голонасінні (Gymnosperms) |
Відділ: | Хвойні (Pinophyta) |
Клас: | Хвойні (Pinopsida) |
Порядок: | Соснові (Pinales) |
Родина: | Араукарієві (Araucariaceae) |
Рід: | †Brachyphyllum A. T. Brongniart 1828[1] |
Види | |
див. текст | |
![]() |
Brachyphyllum (означа «коротколистий») — форма роду викопних хвойних листяних рослин. Рослини цього роду по-різному відносять до кількох різних груп хвойних, включаючи Araucariaceae і Cheirolepidiaceae[2]. Вони відомі по всьому світу від пізнього кам'яновугільного періоду до пізньої крейди[1]. B. sattlerae була названа на честь вигаданого палеботаніка Еллі Саттлер із франшизи «Парк Юрського періоду».
Список видів
- †B. yorkense
- †B. castatum
- †B. castilhoi
- †B. punctatum
- †B. sattlerae[3]
- †B. japonicum[4]
- †B. dimorpha[5]
Місця знаходження
- У геопарку Палеоррота в Бразилії; Верхній тріасовий період, формація Катурріта[6]
- Формація Кабальйос в Толімі, Колумбія[7]
- Формація El Plan департаменту Франсіско Моразан, Гондурас
- Формація Крато в Бразилії[3]
- Формація Хасандонг і формація Джінджу в Південній Кореї[4]
- Формація Отлальтепек в Мексиці[5]
Відповідність з іншими елементами рослин
Серед Cheirolepidiaceae Brachyphyllum, як відомо, асоціюється з хвойними шишками Pararaucaria[8] і Kachaikestrobus[9]. У той час як серед Araucariaceae він був пов’язаний з шишкою пилку Rabagostrobus[10].
Примітки
- ↑ а б Brachyphyllum[недоступне посилання] in the Paleobiology Database
- ↑ Taylor, Edith L.; Taylor, Thomas N.; Krings, Michael (2009). Paleobotany: The Biology and Evolution of Fossil Plants. Academic Press. с. 833—834, 844—845, 848. ISBN 9780080557830.
- ↑ а б Batista, Maria E. P.; Kunzmann, Lutz; Sá, Artur A.; Saraiva, Antônio Á. F.; Loiola, Maria I. B. (2020). A New Species of Brachyphyllum from the Crato Formation (Lower Cretaceous), Araripe Basin, Brazil. Ameghiniana. 57 (6). doi:10.5710/AMGH.23.06.2020.3333. S2CID 226545919.
- ↑ а б Kim, Jong-Heon; Nam, Kye-Soo; Lee, Seong-Bok; Jeon, Yeong-Seok (2016). Fossil Plants from the Early Cretaceous Hasandong Formation of Chilgok Area, Korea (PDF). Journal of the Korean Earth Science Society. 37 (5): 295−308. doi:10.5467/JKESS.2016.37.5.295.
- ↑ а б Morales-Toledo, J.; Cevallos-Ferriz, S.R.S. (21 липня 2023). Is biodiversity promoted in rift-associated basins? Evidence from Middle Jurassic conifers from the Otlaltepec Formation in Puebla, Mexico. Review of Palaeobotany and Palynology (англ.). 318: 104952. doi:10.1016/j.revpalbo.2023.104952. S2CID 260077898.
- ↑ Serviço Geológico do Brasil (PDF). Cprm.gov.br. Процитовано 30.06.2022.
- ↑ Monje et al., 2016, p.38
- ↑ Escapa, Ignacio H.; Rothwell, Gar W.; Stockey, Ruth A.; Cúneo, N. Rubén (June 2012). Seed cone anatomy of Cheirolepidiaceae (Coniferales): Reinterpreting Pararaucaria patagonica Wieland. American Journal of Botany (англ.). 99 (6): 1058—1068. doi:10.3732/ajb.1100544. ISSN 0002-9122. PMID 22665438.
- ↑ Del Fueyo, Georgina M.; Archangelsky, Sergio; Llorens, Magdalena; Cúneo, Rubén (July 2008). Coniferous Ovulate Cones from the Lower Cretaceous of Santa Cruz Province, Argentina. International Journal of Plant Sciences (англ.). 169 (6): 799—813. doi:10.1086/533608. ISSN 1058-5893. S2CID 85615745.
- ↑ Kvaček, Jiří; Barrón, Eduardo; Heřmanová, Zuzana; Mendes, Mário Miguel; Karch, Jakub; Žemlička, Jan; Dudák, Jan (November 2018). Seyfullah, Leyla (ред.). Araucarian conifer from late Albian amber of northern Spain. Papers in Palaeontology (англ.). 4 (4): 643—656. doi:10.1002/spp2.1223. S2CID 134837045.
Джерела
- Monje Durán, Camila; Martínez, Camila; Escapa, Ignacio; Madriñán, Santiago (2016). Nuevos registros de helechos y coníferas del Cretácico Inferior en la cuenca del Valle Superior del Magdalena, Colombia (PDF). Boletín de Geología, Universidad Industrial de Santander. 38: 29—42. Процитовано 31 березня 2017.
- Gee, Carole T. (2010). Plants in Mesozoic Time: Morphological Innovations, Phylogeny, Ecosystems. Indiana University Press. с. 25–. ISBN 978-0-253-00199-3.