СПГ-9
СПГ-9 | |
---|---|
![]() | |
Тип | станковий протитанковий гранатомет |
Походження | ![]() |
Історія використання | |
На озброєнні | 1963-наші дні |
Оператори | див. Оператори |
Характеристики | |
![]() |
СПГ-9 «Спис» (рос. «Копьё», Індекс ГРАУ — 6 Г6) — радянський станковий протитанковий гранатомет.
Гранатомет СПГ-9 «Спис» прийнятий на озброєння в 1963 році. Згодом для гранатомета була розроблена осколкова протипіхотна граната.
Конструкція
Гранатомет призначений для ураження танків, самохідно-артилерійських установок та інших броньованих цілей, а також для знищення живої сили та вогневих засобів противника.
Для повітряно-десантних підрозділів до гранатомета СПГ-9М додається знімний колісний хід, гранатомет іменується СПГ-9ДМ.
Гранатомети, які комплектують нічними прицілами ПГН-9, називають СПГ-9МН і ОПГ-9ДМН.
Стрільба з гранатомета проводиться кумулятивною й осколковою гранатами.
Для стрільби з гранатомета по броньованих цілях застосовується активно-реактивний постріл ПГ-9В з кумулятивною гранатою, а по живій силі та вогневих засобах — активний постріл ОГ-9В з осколковою гранатою.
Крім того, кумулятивна граната може бути використана для знищення живої сили та вогневих засобів противника, що перебувають у залізобетонних, цегляних і дерево-земляних спорудах.
Найдієвіший вогонь при стрільбі з гранатомета досягається кумулятивною гранатою по цілях, що розташовуються в межах дальності прямого пострілу.
Прицільна дальність стрільби прямим наведенням кумулятивною та осколковою гранатами — 1300 м, а роздільним наведенням осколковою гранатою — 4500 м.
Бойова швидкострільність до 6 пострілів на хвилину.
Обслуга гранатомета складається з командира гранатомета, навідника, заряджальника і підношувача.
Гранатомет є гладкоствольною, безвідкатною, динамо-реактивною зброєю. При пострілі з гранатомета гази, що утворюються від згоряння порохового заряду, викидають гранату з каналу ствола, а частина порохових газів відводиться назад через сопло. При цьому утворюється реактивна сила, яка і врівноважує силу віддачі.
Модифікації
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2f/%D0%A1%D0%9F%D0%93-9_%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D0%BE%D0%B3%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D1%96%D0%B9_%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%B8%D1%86%D1%96%D1%97.jpg/220px-%D0%A1%D0%9F%D0%93-9_%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D0%BE%D0%B3%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D1%96%D0%B9_%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%B8%D1%86%D1%96%D1%97.jpg)
- Десантний гранатомет СПГ-9Д (індекс ГРАУ — 6 Г7)
- Модернізований гранатомет СПГ-9М (індекс ГРАУ — 6 Г13)
- Модернізований десантний гранатомет СПГ-9ДМ (індекс ГРАУ — 6 Г14)
- Модифікації з нічним прицілом ПГН-9 (індекс ГРАУ — 1 ПН52) — СПГ-9Н, СПГ-9ДН, ЗПГ-9МН і СПГ-9ДМН
- На основі СПГ-9М створено 73 мм гладкоствольну гармату 2А28 «Грім», яка увійшла до комплексу озброєння бойової машини піхоти БМП-1.
У 2018 році розпочались випробування копії СПГ-9 створеної українською компанією «Рубін-2017». Новий гранатомет отримав назву «Ланцея». Після підписання Мінських домовленостей, до повномасштабного вторгнення Російської Федерації в Україну, це була найпотужніша зброя яку могли використовувати сторони відповідно до мирних угод[1].
Номенклатура боєприпасів
- Постріл ПГ-9В (індекс ГРАУ -7 П3) з протитанковою гранатою ПГ-9
- Постріл ОГ-9В (індекс ГРАУ — 7 П4) з осколкової гранатою ОГ-9
- Постріл ОГ-9ВМ (індекс ГРАУ — 7 П4М) з осколкової гранатою ОГ-9М
- Постріл ОГ-9ВМ1 (індекс ГРАУ — 7 П4М1) з осколкової гранатою ОГ-9М1
- Постріл ПГ-9ВС (індекс ГРАУ — 7 П14) з протитанковою гранатою ПГ-9с
- Постріл ПГ-9ВС1 (індекс ГРАУ — 7 П20) з протитанковою гранатою ПГ-9С1
- Постріл ПГ-15В для гармати 2А28 «Грім»
Постріл | Вага | Довжина | Вибухова речовина | Початкова швидкість снаряду | Ефективна дальність | Максимальна дальність | Бронебійність |
---|---|---|---|---|---|---|---|
ПГ-9В | 4.39 кг | 920 мм | 0.322 кг гексогену | 435 м/с | 800 м | 1,300 м | 300 мм |
ПГ-9Н | 920 мм | 0.340 кг OKFOL-3.5(октоген) | 435 м/с | 800 м | 1,300 м | 400 мм | |
ПГ-9ВС | 4.4 кг | 920 мм | ? | 1,300 м | ? | 400 мм | |
ПГ-9ВМТ з тандемною боєголовкою | 3.2 кг | 920 мм | ? | 400 м/с | 700 м | 1,200 м | 550 мм або 400 мм за ДЗ |
ОГ-9В | 5.35 кг | 1062 мм | 0.735 кг ТНТ | 316 м/с | - | - | - |
ОГ-9ВМ | 5.35 кг | 1062 мм | 0.655 кг ТД-50 (тротил з динітронафталіном) | 316 м/с | - | - | - |
ОГ-9ВМ1 | 5.35 кг | 1062 мм | ? | 316 м/с | - | 4,500 м | - |
ТТХ
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/Tula_State_Museum_of_Weapons_%2879-52%29.jpg/250px-Tula_State_Museum_of_Weapons_%2879-52%29.jpg)
- Калібр: 73 мм
- Маса гранатомета:
- Гранатомета з прицілом — 49,5 кг;
- У тому числі триногого верстата — 12 кг;
- Колісного ходу (для СПГ-9Д) — 14 кг.
- Довжина ствола: 1850 мм
- Довжина пострілу: 1115 мм (ПГ-9В) і 1062 мм (ОГ-9В)
- Довжина гранатомета: 2110 мм
- Початкова швидкість гранати: 435 м/с (ПГ-9В) і 316 м/с (ОГ-9В)
- Максимальна швидкість гранати: 700 м/с
- Бронебійність:
- Пострілу ПГ-9В — 300 мм;
- Пострілу ПГ-9ВС — 400 мм
- Максимальна дальність стрільби: 4500 м
- Дальність прямого пострілу: 800 м
- Прицільна дальність стрільби: 1300 м
- Швидкострільність: до 6 постр/хв
- Обслуга: 4 людини (командир, навідник, заряджаючий, підношувач)
Оператори
Цей розділ потребує доповнення. (липень 2018) |
Поточні
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/73/%D0%A1%D0%9F%D0%93-9_%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D0%BE%D0%B3%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D1%96%D0%B9_%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%B8%D1%86%D1%96%D1%97_%D0%BF%D1%96%D0%B4_%D0%91%D0%B0%D1%85%D0%BC%D1%83%D1%82%D0%BE%D0%BC.jpg/220px-%D0%A1%D0%9F%D0%93-9_%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D0%BE%D0%B3%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D1%96%D0%B9_%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%B8%D1%86%D1%96%D1%97_%D0%BF%D1%96%D0%B4_%D0%91%D0%B0%D1%85%D0%BC%D1%83%D1%82%D0%BE%D0%BC.jpg)
Афганістан[2][3]
Болгарія[4][5] — власне виробництво під назвою СПГ-9 Warrior.
- В'єтнам — SPG-9T2
- Грузія
- Ірак
- Іран — AMIG SPG-9
- Киргзистан
- ДР Конго
- Лівія
- Малі
- Молдова
Росія[6]
- Румунія — RomArm AG-9
- Судан
- Південний Судан
Україна[7][8]
- ЦАР
Колишні
Україна
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/UA_TDF_using_ATGL-H_01.jpg/200px-UA_TDF_using_ATGL-H_01.jpg)
Під час відбиття повномасштабної російської збройної агресії Україна отримала (або придбала) у Болгарії болгарські станкові протитанкові гранатомети СПГ-9 «Warrior». Вони були на озброєнні, принаймні, українського іноземного підрозділу «Norman Brigade»[9].
На оприлюднених фотографіях з українськими військовими СПГ-9 «Warrior» оснащені прицілами нічного бачення PGDN-7VIR[9]. Також в Україні була помічена покращена болгарська версія СПГ-9 — ATGL-H.
Примітки
- ↑ Україна створила вітчизняний протитанковий гранатомет. Український мілітарний портал. 8 липня 2018. Архів оригіналу за 9 липня 2018. Процитовано 9 липня 2018.
- ↑ Bhatia, Michael Vinay; Sedra, Mark (5 травня 2008). Afghanistan, Arms and Conflict: Armed Groups, Disarmament and Security in a Post-War Society (англ.). Routledge. с. 48, 66, 165. ISBN 978-1-134-05421-3. Архів оригіналу за 1 вересня 2018. Процитовано 31 січня 2021.
- ↑ ANA soldiers enhance SPG-9 proficiency. www.8thmarines.marines.mil (амер.). Архів оригіналу за 16 жовтня 2020. Процитовано 31 січня 2021.
- ↑ History of Arsenal and brief description of its activity [Архівовано 7 березня 2014 у Wayback Machine.](англ.). Arsenal JSCo.
- ↑ SPG-9 (& close derivatives) (PDF). Weapons Identification Sheet. Small Arms Survey. (eng) . 24 березня 2015. Архів оригіналу (PDF) за 24 березня 2015. Процитовано 31 січня 2021.
- ↑ Studies (IISS), The International The International Institute for Strategic; Studies, International Institute of Strategic (9 лютого 2016). The Military Balance 2016 (англ.). Routledge. с. 190. ISBN 978-1-85743-835-2.
- ↑ Studies (IISS), The International The International Institute for Strategic; Studies, International Institute of Strategic (9 лютого 2016). The Military Balance 2016 (англ.). Routledge. с. 206. ISBN 978-1-85743-835-2.
- ↑ Український спецекспортер придбав партію вживаних 73-мм станкових протитанкових гранатометів СПГ-9М «Спис». Архів оригіналу за 13 лютого 2021. Процитовано 31 січня 2021.
- ↑ а б Україна отримала болгарські СПГ-9 “Warrior”. Мілітарний. 16 червня 2022.
Посилання
- Скани настанови СПГ-9М, таблиці, фотографії [Архівовано 27 серпня 2011 у Wayback Machine.]
- Станковий гранатомет СПГ-9М «Спис» 1963 р. » Військова панорама. Військова панорама. 13 квітня 2014. Архів оригіналу за 13 квітня 2014. Процитовано 23 квітня 2014.
- Україна створила вітчизняний протитанковий гранатомет. https://mil.in.ua/. Український мілітарний портал. 8 липня 2018. Архів оригіналу за 9 липня 2018. Процитовано 9 липня 2018.
- Добровольці підрозділу «Сармат» розстрілюють з СПГ-9 «Спис» сепарську батарею 82-мм мінометів (30 червня 2015 р.)
- «Я — гранатометник СПГ». Військове телебачення України.
- Бій під Волновахою, сепаратисти втратили вогневі точки. Застосування СПГ-9.
- п
- о
- р
та реактивні гранати
- РПВ-А
- РПВ-16
- Фагот
- Метис
- Корсар
- Скіф
- Стугна-П
- Корнет[3]
- FGM-148 Javelin
- NLAW[2]
- MILAN[2]
- Ігла-1
- Ігла
- Стріла-2
- Стріла-3
- Piorun[2]
- FIM-92 Stinger[2]
- Starstreak[2]
- Martlet[2]
![Україна](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Flag_of_Ukraine.svg/10px-Flag_of_Ukraine.svg.png)
- ↑ а б в г д е ж тільки в НГУ.
- ↑ а б в г д е ж и к л м н п р с т у ф х ц ш щ ю я аа аб ав аг ад ае аж аи ак ал ам ан ап ар ас ат ау аф ах ац заявлене постачання у рамках термінової військової допомоги у зв'язку з російським вторгненням в Україну 2022 року, можливо інформація корегуватиметься.
- ↑ трофей захоплений у ЗС РФ, можливо інформація щодо використання в ЗСУ корегуватиметься.
|