Термін повноважень: дата початку — 18 вересня 2016 року ; перше пленарне засідання — 5 жовтня 2016 року[2]; дата закінчення — 18 вересня 2021 року[3][4]
Перше засідання VII скликання Держдуми, згідно з указом Президента Росії Володимира Путіна[5][6], пройшло 5 жовтня 2016 року, його відкрив найстарший за віком депутат Держдуми, член фракції КПРФ Жорес Алфьоров[7] (1930—2019). На засіданні був затверджений новий голова Думи — В'ячеслав Володін[8].
Заступниками голови Державної думи обрані від фракції «Єдина Росія» — Сергій Невєров, Петро Толстой, Ірина Ярова, Ольга Тимофєєва, від фракції ЛДПР — Ігор Лебедєв, від фракції «Справедлива Росія» — Ольга Єпіфанова.
Зміст
1Вибори
1.1Підсумки виборів
2Склад
2.1Фракції
2.2Керівництво
2.3Комітети Державної думи
2.4Комісії Державної думи
3Законопроєкти
3.1Підвищення ПДВ (2018)
3.2Поправки до Конституції Росії (2020)
3.3«Закон проти ФБК»
4Нелегітимність деяких депутатів
5Примітки
6Посилання
Вибори
Розподіл місць за результатами виборів 2016 року.
Вибори до Державної думи VII скликання були проведені 18 вересня 2016 року. Вперше після 2003 року депутати обиралися за змішаною системою: 225 депутатів за партійними списками і 225 депутатів — в одномандатних округах[9].
Як і на попередніх виборах, були відсутні нижній поріг явки і можливість голосувати проти всіх. Для отримання депутатських мандатів по федеральних списками партій потрібно було набрати не менше 5 відсотків голосів виборців, які взяли участь в голосуванні; розподіл місць між партіями відбувалося по пропорційній системі[10].
Для участі у виборах було зареєстровано федеральні списки 14 партій.
Підсумки виборів
За результатами підрахунку голосів, по федеральним списками до Думи пройшли ті ж чотири парламентські партії, які працювали в Думі VI скликання[11]: «Єдина Росія» (54,20 % голосів), КПРФ (13,34 %), ЛДПР (13,14 %), «Справедлива Росія» (6,22 %). Явка склала 47,88 %[11]. По одномандатних округах представники «Єдиної Росії» перемогли в 203 округах з 225[12]. Таким чином, з огляду на ще 140 мандатів, отриманих по федеральному списку, «Єдина Росія» збільшила свою частку в думі більш ніж на сто місць в порівнянні з попереднім скликанням і отримала конституційну більшість — понад 2/3 голосів депутатів[13][14].
Остаточні результати виборів до Державної думи РФ VII скликання.
Комітет з житлової політики і житлово-комунальному господарству — голова Хованська Галина Петрівна (СР), заступник голови Комітету з житлової політики та житлово-комунального господарства - Олександр Сидякін[17][18][19];
Комітет з інформаційної політики, інформаційних технологій і зв'язку — голова Левін Леонід Леонідович (СР).
Комісії Державної думи
Комісія ДД з питань депутатської етики — голова Аршба Отарі Іонович[20]. Розформована 13 вересня 2018 року[21].
Комісія ДД з контролю за достовірністю відомостей про доходи, про майно і зобов'язання майнового характеру, що подаються депутатами ДД — голова Наталія Поклонська[22]. Комісія розформована 13 вересня 2018 року рішенням Комітету Держдуми з регламенту[23].
Комісія з питань контролю за достовірністю відомостей про доходи, майно і зобов'язання майнового характеру, що подаються депутатами Державної думи, мандатних питань і питань депутатської етики. 20 вересня 2018 року на пленарному засіданні Держдуми було ухвалено рішення про об'єднання двох комісій, розформованих 13 вересня в одну. Нову Комісію очолив депутат Аршба Отарі Іонович, до 13 вересня очолював Комісію з питань депутатської етики[24]. Наталя Поклонська до складу нової структури не увійшла[25].
Комісія ДД з розгляду витрат федерального бюджету, спрямованих на забезпечення національної оборони, національної безпеки та правоохоронної діяльності — співголова Макаров Андрій Михайлович[27].
Лічильна комісія ГД — голова Гільмутдінов Ільдар Ірекович[28].
Комісія з розслідування фактів втручання іноземних держав у внутрішні справи Росії. Створена 10 вересня 2019 року. Склад комісії: Андрій Альшевских, Ірина Бєлих, Андрій Ісаєв, Василь Піскарьов, Наталія Поклонська, Адальбі Шхагошев (всі — фракція «Єдина Росія»); Різван Курбанов, Юрій Синельщиков (обидва — фракція КПРФ); Вадим Дєньгін (до 16.03.2021), Антон Морозов (з 16.03.2021), Дмитро Савельєв (всі — фракція ЛДПР); Микола Рижак, Олексій Чепа (обидва — фракція «Справедлива Росія»)[29][30].
Законопроєкти
Законопроєкт про пенсійну реформу в Росії (2018) — підвищення пенсійного віку до 65 років у чоловіків і до 60 років у жінок був прийнятий 2018 року, пенсійна реформа оцінювалася як подія номер один в країні в 2018 і 2019 році.
Закон про «суверенний інтернет» (2019) — законопроєкт про регулювання інтернету в Росії, прийнятий в 2019 році.
Закон про просвітницьку діяльність (2021), який викликав критику наукового співтовариства і людей, які займаються просвітницькою діяльністю, прийнятий 2021 року.
Закон № 327-ФЗ (2017) — закон про визнання ЗМІ — іноземним агентом, а також поправки (2018) про визнання фізичної особи іноземним агентом.
Підвищення ПДВ (2018)
Законопроєкт № 489169-7 — підвищення основної ставки податку на додану вартість з 18 до 20 % з 1 січня 2019 р був прийнятий 2018 року[31]
У першому читанні за законопроєкт проголосувало 318 депутатів, з них 317 депутатів партії «Єдина Росія»[32].
У другому читанні за законопроєкт проголосувало 308 депутатів, з них 307 депутатів партії «Єдина Росія»[33].
У третьому, остаточному читанні за законопроєкт проголосувало 302 депутата, всі члени партії «Єдина Росія».[34].
10 березня 2020 року депутат фракції «Єдина Росія» Валентина Терешкова запропонувала поправку до Конституції Росії, яка обнуляє президентські терміни Володимира Путіна.
За включення цієї поправки до пакету запропонованих поправок до Конституції проголосувало 380 депутатів (з них: 321 депутат фракції «Єдина Росія»; 38 депутатів фракції ЛДПР; 19 депутатів фракції «Справедлива Росія»; 2 депутати, не входять до фракцій).
Проти проголосувало 43 депутата — вся фракція КПРФ.
Утримався 1 депутат (Сергій Іванов, фракція ЛДПР)[36][37].
«Закон проти ФБК»
«Закон проти ФБК»[38] — законопроєкт про заборону особам, причетним до діяльності екстремістських організацій, балотуватися на виборах, в тому числі якщо участь в організації здійснювалося до визнання її екстремістського, прийнятий в 2021 році.
4 травня 2021 року депутати з Комісії з розслідування фактів втручання іноземних держав у внутрішні справи Росії В. І. Піскарьов, А. Г. Альшевских, М. І. Рижак, А. К. Ісаєв, Р. Д. Курбанов, Д. І. Савельєв, О. В. Чепа, А. Л. Шхагошев[39] внесли до Держдуми законопроєкт про заборону особам, причетним до діяльності екстремістських організацій, балотуватися на виборах до Держдуми. Депутати Юрій Афонін (від КПРФ) та Олег Шеїн (фракція «Справедлива Росія») вважають спірним моментом цього законопроєкту заборону балотуватися того, хто співпрацював з організацією ще до визнання її екстремістською[40].
18 травня відбувся розгляд цього законопроєкту в першому читанні. Коментуючи законопроєкт, депутат від ЛДПР Сергій Іванов зазначив, що «шахрай і злодій має право стати депутатом Державної думи, а людина, яка опублікував про цього шахрая і злодія інформацію… і суд ухвалив рішення, що ця публікація носить екстремістський характер, вже не має право це робити». «Ви взагалі яку державу будуєте, а? Бандит, який завгодно, має право балотуватися, людина, яка сказала, що він такий, — немає… коли у вас суди повністю під контролем, все: від Конституційного до світового, вам будь-яку організацію… визнають екстремістської, якщо вам це знадобиться», — заявив Іванов[41][42].
Співавтор законопроєкту депутат від «Єдиної Росії» Андрій Альшевських висловив думку, що не можна допускати до виборів до Держдуми одну з діючих в Росії політичних партій: "Я думаю, тут всі, хто в цьому залі сидить, зацікавлені, щоб в цій залі не було тих осіб, які відкрито або закрито, але підтримують або брали участь в екстремістських і терористичних організаціях… Я наведу маленький приклад… Є одна суспільно-політична партія, не буду називати її. Але вона в своїх деклараціях відкрито говорить, що Крим не є територією Росії. І ця партія має право брати участь у виборах депутатів Державної думи. Як ви вважаєте, це загроза? Ми вважаємо, що це загроза. І ми вважаємо, що подібних кандидатів і подібних партій тут бути не повинно "[43], — заявив Альшевських[44]. Депутат, ймовірно, мав на увазі партію " Яблуко "[42].
Депутати Держдуми прийняли законопроєкт у першому читанні:
за його прийняття проголосували 293 депутати (з них 291 депутат фракції «Єдина Росія», 1 депутат фракції «Справедлива Росія» — Сергій Крючек, 1 депутат, який не входить у фракції — Олексій Журавльов);
проти — 45 (з них 1 депутат фракції «Єдина Росія» — Микола Гончар, 41 депутат фракції КПРФ, 1 депутат фракції ЛДПР — Сергій Іванов, 2 депутата фракції «Справедлива Росія» — Олена Драпеко та Гаджимурад Омаров);
утрималися двоє (обидва зі «Справедливої Росії» — Вадим Бєлоусов і Галина Хованська)[45].
До другого читання законопроєкту глава комітету Держдуми з держбудівництва та законодавству Павло Крашенинников і глава комітету Ради Федерації з конституційного законодавства і держбудівництва Андрій Клішас внесли до законопроєкту поправки, які забороняють особам, причетним до діяльності екстремістських і терористичних організацій або таким, що виражали цим організаціям підтримку, обиратися на виборах всіх рівнів[46][47]. Ця пропозиція була схвалена = Комітетом Держдуми з контролю і регламенту[48]. 25 травня законопроєкт був прийнятий Держдумою в другому читанні[49][50][51].
26 травня Держдума прийняла законопроєкт у третьому, остаточному читанні:
за його прийняття проголосувало 294 депутата (з них: 290 депутатів фракції «Єдина Росія», 1 депутат фракції КПРФ — Тамара Плетньова, 1 депутат фракції ЛДПР — Дмитро Савельєв, 1 депутат фракції «Справедлива Росія» — Михайло Ємельянов, 1 депутат, який не входить до фракцій — Олексій Журавльов); згідно із заявою депутата Миколи Рижак (фракція «Справедлива Росія»), він також голосував за прийняття законопроєкту[52] ;
проти проголосувало 38 депутатів (з них: 1 депутат фракції «Єдина Росія» — Микола Гончар, 35 депутатів фракції КПРФ, 1 депутат фракції ЛДПР — Сергій Іванов, 1 депутат фракції «Справедлива Росія» — Галина Хованська);
утрималося 8 депутатів (з них: 1 депутат фракції КПРФ — Дмитро Кузякин та 7 депутатів фракції «Справедлива Росія»)[53][54].
Депутати фракції КПРФ у Держдумі збираються звернутися до Конституційного суду РФ з проханням перевірити прийнятий законопроєкт на відповідність Конституції Росії[55].
Нелегітимність деяких депутатів
Європейський союз не визнає легітимними депутатів Державної Думи від Республіки Крим та міста Севастополя. Аналогічні заяви зробили громадська організація Freedom House, міністерства закордонних справ Литви, Туреччини, Японії та ряду інших держав[56][57].
20 вересня 2016 року, Верховна Рада України прийняла постанову, згідно з яким визнала Державну Думу VII скликання повністю нелегітимною як законодавчий орган влади, відмовилася вести будь-які правовідносини з нею і визнавати будь-які її нормативно-правові акти[58].
Не визнавати легітимність виборів до Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації сьомого скликання, їх результатів і юридичних наслідків та, відповідно, складу, повноважень, актів та рішень Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації сьомого скликання.
— Про Заяву Верховної Ради України "Про невизнання Україною легітимності виборів до Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації сьомого скликання, їх результатів і правових наслідків та, відповідно, складу, повноважень, актів та рішень Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації сьомого скликання"
У липні-вересні 2018 року депутати Думи VII скликання стали мішенню жорсткої критики населення Росії в зв'язку з обговоренням і прийняттям законопроєкту про підняття пенсійного віку, аж до закликів до розпуску палати[59]. Однак, претензії з даного питання можуть бути адресовані тільки фракції партії влади «Єдина Росія», бо всі опозиційні фракції голосували проти зазначеного законопроєкту[60].
Примітки
↑Статья 96. Архів оригіналу за 11 січня 2022. Процитовано 26 вересня 2021.
↑Госдума седьмого созыва проводит свое первое пленарное заседание. Архів оригіналу за 26 вересня 2021. Процитовано 26 вересня 2021.
↑В соответствии с частью 1 статьи 96 Конституции Российской Федерации [Архівовано 17 січня 2018 у Wayback Machine.], избрана сроком на 5 лет, таким образом созыв должен проработать до сентября 2021 года.
↑Может быть досрочно распущена президентом, но не ранее, чем через год после начала работы.
↑Путин назначил первое заседание Госдумы VII созыва на 5 октября — BBC Русская служба. Архів оригіналу за 13 листопада 2017. Процитовано 26 вересня 2021.
↑Архівована копія. Архів оригіналу за 16 серпня 2021. Процитовано 26 вересня 2021.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання)
↑3 октября состоялось организационное заседание фракции КПРФ в Госдуме 7-го созыва [Архівовано 26 вересня 2021 у Wayback Machine.] / Официальный сайт КПРФ
↑Володин стал спикером Госдумы [Архівовано 27 липня 2020 у Wayback Machine.] / 5 октября 2016
↑Федеральный закон от 22 февраля 2014 г. N 20-ФЗ "О выборах депутатов Государственной Думы Федерального Собрания Российской Федерации". Российская газета - Федеральный выпуск №6317 (45). 26 лютого 2014. Архів оригіналу за 26 вересня 2021. Процитовано 15 вересня 2016. Статья 3.Избирательная система, применяемая на выборах депутатов Государственной Думы .. 225 депутатов Государственной Думы избираются по одномандатным избирательным округам .. 225 депутатов Государственной Думы избираются по федеральному избирательному округу
↑Статья 88 [Архівовано 26 вересня 2021 у Wayback Machine.]. Определение результатов выборов по федеральному избирательному округу — п.7 — Федеральный закон от 22 февраля 2014 г. N 20-ФЗ «О выборах депутатов Государственной Думы Федерального Собрания Российской Федерации»
↑ абЦИК обнародовал результаты выборов в Госдуму — Российская газета. Архів оригіналу за 14 серпня 2021. Процитовано 26 вересня 2021.
↑ЦИК огласил итоговые данные по выборам в Госдуму: Политика: Россия: Lenta.ru. Архів оригіналу за 26 вересня 2021. Процитовано 26 вересня 2021.
↑«Единая Россия» претендует на конституционное большинство в новом составе Госдумы [Архівовано 26 вересня 2021 у Wayback Machine.] / НТВ, 19.09.2016, 02:35
↑В ЕР заявили, что партия, вероятно, получит конституционное большинство [Архівовано 3 грудня 2018 у Wayback Machine.] / РИА Новости, 01:53 19.09.2016
↑ абвГосдума на первом пленарном заседании избрала свое руководство. ТАСС. 5 жовтня 2016. Архів оригіналу за 26 вересня 2021. Процитовано 5 жовтня 2016.
↑В Государственной Думе седьмого созыва образовано 26 комитетов. www.gosduma.net. Архів оригіналу за 6 березня 2019. Процитовано 2 березня 2019.
↑Александр Сидякин назначен Руководителем Администрации Главы Республики Башкортостан. glavarb.ru.{{cite web}}: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url (посилання)
↑СИДЯКИН Александр Геннадьевич - биография, новости, фото, дата рождения, пресс-досье. Персоналии ГлобалМСК.ру. www.globalmsk.ru. Процитовано 23 березня 2023.
↑В Башкирии гадают, кто займет место Александра Сидякина. ufa.mk.ru(рос.). Процитовано 23 березня 2023.
↑Комиссия ГД по вопросам депутатской этики. www.gosduma.net. Архів оригіналу за 21 листопада 2016. Процитовано 20 листопада 2016.
↑Думские игры: Поклонскую лишили поста. Газета.Ru. Архів оригіналу за 25 січня 2019. Процитовано 19 листопада 2018.
↑Комиссия ГД по контролю за достоверностью сведений о доходах, об имуществе и обязательствах имущественного характера, представляемых депутатами ГД. www.gosduma.net. Архів оригіналу за 21 листопада 2016. Процитовано 20 листопада 2016.
↑В Госдуме упразднили комиссию Поклонской по контролю за доходами депутатов. Новая газета - Novayagazeta.ru(рос.). Архів оригіналу за 23 листопада 2018. Процитовано 19 листопада 2018.
↑В Госдуме сформировали комиссию по контролю за доходами депутатов и этике. РИА Новости(рос.). 20180920T1128+0300Z. Архів оригіналу за 19 листопада 2018. Процитовано 19 листопада 2018.
↑Комиссия ГД по вопросам контроля за достоверностью сведений о доходах, об имуществе и обязательствах имущественного характера, представляемых депутатами Государственной Думы, мандатным вопросам и вопросам депутатской этики (рос.). www.gosduma.net. Архів оригіналу за 5 лютого 2019. Процитовано 19 листопада 2018.
↑Комитеты и комиссии (рос.). Государственная Дума. Архів оригіналу за 27 жовтня 2021. Процитовано 21 листопада 2018.
↑Комиссия ГД по рассмотрению расходов федерального бюджета, направленных на обеспечение национальной обороны, национальной безопасности и правоохранительной деятельности. www.gosduma.net. Архів оригіналу за 21 листопада 2016. Процитовано 20 листопада 2016.
↑Счетная комиссия ГД. www.gosduma.net. Архів оригіналу за 21 листопада 2016. Процитовано 20 листопада 2016.
↑О Комиссии Государственной Думы Федерального Собрания Российской Федерации по расследованию фактов вмешательства иностранных государств во внутренние дела России. docs.cntd.ru. Архів оригіналу за 11 серпня 2021. Процитовано 10 травня 2021.
↑Состав думской Комиссии по расследованию иностранного вмешательства в дела России изменился. pnp.ru. 16 березня 2021. Архів оригіналу за 21 травня 2021. Процитовано 21 травня 2021.
↑Оценка вклада повышения НДС в годовую инфляцию (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 5 серпня 2021. Процитовано 26 вересня 2021.
↑Справка о результатах голосования по вопросу: (первое чтение) О проекте федерального закона № 489169-7. Архів оригіналу за 9 січня 2020. Процитовано 26 вересня 2021.
↑Справка о результатах голосования по вопросу: (2 чтение) О проекте федерального закона № 489169-7. Архів оригіналу за 7 вересня 2019. Процитовано 26 вересня 2021.
↑Справка о результатах голосования по вопросу: (третье чтение) О проекте федерального закона № 489169-7. Архів оригіналу за 24 травня 2021. Процитовано 26 вересня 2021.
↑Законопроект № 489169-7 О внесении изменений в отдельные законодательные акты Российской Федерации о налогах и сборах. Архів оригіналу за 5 серпня 2021. Процитовано 26 вересня 2021.
↑Справка о результатах голосования по вопросу: (2 чтение поправки Терешковой № 1) О проекте закона Российской Федерации о поправке к Конституции Российской Федерации № 885214-7 "О совершенствовании регулирования отдельных вопросов организации и функционирования публичной власти". Архів оригіналу за 18 березня 2020. Процитовано 22 травня 2021.
↑Стенограмма заседаний 10 марта 2020 г. Архів оригіналу за 23 червня 2020. Процитовано 25 травня 2021.
↑О внесении изменений в статью 4 Федерального закона «Об основных гарантиях избирательных прав и права на участие в референдуме граждан Российской Федерации» и статью 4 Федерального закона «О выборах депутатов Государственной Думы Федерального Собрания Российской Федерации» (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 4 червня 2021. Процитовано 4 червня 2021.
↑Законопроект № 1165649-7 О внесении изменений в статью 4 Федерального закона "О выборах депутатов Государственной Думы Федерального Собрания Российской Федерации" (в части ограничения пассивного избирательного права причастных к деятельности экстремистских или террористических организаций лиц). sozd.duma.gov.ru. Архів оригіналу за 5 жовтня 2021. Процитовано 21 травня 2021.
↑Выборы в Госдуму-2021: обзор главных событий 12 мая. actualcomment.ru. 12 травня 2021. Архів оригіналу за 16 червня 2021. Процитовано 12 травня 2021.
↑Сергей Иванов о запрете выбираться в Госдуму причастным к экстремистским организациям на YouTube
↑ абДума приняла законопроект о запрете избираться причастным к экстремистским организациям. Архів оригіналу за 6 жовтня 2021. Процитовано 26 вересня 2021.
↑Пленарное заседание Госдумы РФ от 18.05.21. Прямая трансляция (Начиная с 3 ч. 27 мин.). Архів оригіналу за 22 травня 2021. Процитовано 26 вересня 2021.
↑Стенограмма заседаний 18 мая 2021 г. Архів оригіналу за 21 травня 2021. Процитовано 21 травня 2021.
↑Справка о результатах голосования по вопросу: (первое чтение) О проекте федерального закона № 1165649-7 "О внесении изменений в статью 4 Федерального закона "О выборах депутатов Государственной Думы Федерального Собрания Российской Федерации" (в части ограничения пассивного избирательного права причастных к деятельности экстремистских или террористических организаций лиц). Архів оригіналу за 18 травня 2021.
↑Причастные к экстремистским организациям не смогут участвовать в любых выборах. tass.ru. Архів оригіналу за 13 серпня 2021. Процитовано 21 травня 2021.
↑В Думе предложили запретить участие в выборах за поддержку экстремизма. rbc.ru. 21 травня 2021. Архів оригіналу за 26 травня 2021. Процитовано 21 травня 2021.
↑Комитет Госдумы одобрил поправку о запрете участия причастных к экстремизму в выборах всех уровней. Коммерсантъ. 24 травня 2021. Архів оригіналу за 24 травня 2021. Процитовано 24 травня 2021.
↑Справка о результатах голосования по вопросу: (2 чтение) О проекте федерального закона № 1165649-7 "О внесении изменений в статью 4 Федерального закона "Об основных гарантиях избирательных прав и права на участие в референдуме граждан Российской Федерации" и статью 4 Федерального закона "О выборах депутатов Государственной Думы Федерального Собрания Российской Федерации" (в части ограничения пассивного избирательного права причастных к деятельности экстремистских или террористических организаций лиц). Архів оригіналу за 26 травня 2021. Процитовано 26 травня 2021.
↑Стенограмма заседаний 25 мая 2021 г. Архів оригіналу за 1 червня 2021. Процитовано 1 червня 2021.
↑Госдума во II чтении одобрила запрет на участие в выборах причастным к экстремизму. https://ria.ru/. 25 травня 2021. Архів оригіналу за 9 жовтня 2021. Процитовано 25 травня 2021.
↑Информация 26 мая 2021 г. Архів оригіналу за 1 червня 2021. Процитовано 1 червня 2021. {{cite web}}: Проігноровано невідомий параметр |accessyear= (можливо, |access-date=?) (довідка)
↑Справка о результатах голосования по вопросу: (третье чтение) О проекте федерального закона № 1165649-7 "О внесении изменений в статью 4 Федерального закона "Об основных гарантиях избирательных прав и права на участие в референдуме граждан Российской Федерации" и статью 4 Федерального закона "О выборах депутатов Государственной Думы Федерального Собрания Российской Федерации" (в части ограничения пассивного избирательного права причастных к деятельности экстремистских или террористических организаций лиц). Архів оригіналу за 26 травня 2021. Процитовано 26 травня 2021.
↑В Госдуме приняли закон о запрете на участие в выборах причастным к экстремистам: что это значит. www.tvk6.ru. Архів оригіналу за 13 листопада 2021. Процитовано 28 травня 2021.
↑Фракция КПРФ в Госдуме обратится в Конституционный суд по поводу закона о запрете участия в выборах причастным к экстремистской деятельности. https://www.newsru.com/. 28 травня 2021. Архів оригіналу за 20 липня 2021. Процитовано 28 травня 2021.
↑Объединенные выборами. Архів оригіналу за 19 квітня 2017. Процитовано 26 вересня 2021.
↑Депутаты от Крыма. Архів оригіналу за 8 серпня 2018. Процитовано 26 вересня 2021.
↑Верховная рада признала российскую Госдуму нелегитимной. Архів оригіналу за 26 вересня 2021. Процитовано 26 вересня 2021.
↑В десятках городов России прошли митинги против пенсионной реформы. Газета «Труд». 28 липня 2018. Архів оригіналу за 26 вересня 2021. Процитовано 30 листопада 2018. популярные требования [митингующих] – отставка правительства и роспуск Госдумы
↑Госдума приняла закон об изменении пенсионного законодательства. ТАСС. 27 вересня 2018. Архів оригіналу за 26 вересня 2021. Процитовано 30 листопада 2018.
Посилання
Никитинский Леонид. Клишас и Крашенинников против Конституции. Опубликован перечень антиправовых актов, составленный по инициативе Общественного конституционного совета [Архівовано 22 листопада 2021 у Wayback Machine.] (03.06.2021)
Госдума в осеннюю сессию беспрецедентно ограничила основные права граждан [Архівовано 14 червня 2021 у Wayback Machine.] (25.12.2020)
Госдума VII созыва: «обнуление» Путина и граждане-иноагенты [Архівовано 15 липня 2021 у Wayback Machine.]
п
о
р
Державна дума Федеральних зборів Російської Федерації
I скликання (1993—1995)
II скликання (1995—1999)
III скликання (1999—2003)
IV скликання (2003—2007)
V скликання (2007—2011)
VI скликання (2011—2016)
VII скликання (2016—2021)
VIII скликання (з 2021)
Помилка Lua у Модуль:External_links у рядку 56: assign to undeclared variable 'link'.