Cebuano
![]() | Den här artikeln behöver fler eller bättre källhänvisningar för att kunna verifieras. (2016-01) Åtgärda genom att lägga till pålitliga källor (gärna som fotnoter). Uppgifter utan källhänvisning kan ifrågasättas och tas bort utan att det behöver diskuteras på diskussionssidan. |
Cebuano | |
Sinugboanon | |
Talas i | Filippinerna |
---|---|
Region | Visayas och Mindanao |
Antal talare | över 20 miljoner |
Status | regionalt språk |
Språkfamilj | Austronesiskt |
Språkkoder | |
ISO 639‐2 | ceb |
ISO 639‐3 | ceb |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c0/Distribution_of_cebuano_language.png/250px-Distribution_of_cebuano_language.png)
Cebuano (sebuano, sugbuanon, sugbuhanon[1] eller sinugboanon) är ett västaustronesiskt språk inom språkgruppen bisaya. 2007 talades det av cirka 21 miljoner människor.[1] Cebuano är även namnet på folket som har cebuano som modersmål, och det är den största folkgruppen på Filippinerna. Språket är huvudspråk i stora delar av centrala och södra Filippinerna och talas framför allt på öarna Cebu, Negros, Bohol och Leyte.[1] Dessutom är det huvudspråket på stora delar av Mindanao.
Språkets grammatik och huvuddelen av ordförrådet är austronesiskt, men spanskan har haft ett avsevärt inflytande och mängder med spanska ord har inkorporerats. Till exempel har språket en dubbel uppsättning räkneord – både spanska och austronesiska. Cebuano har en lång skrifttradition, tidigare baserad på en egen stavelseskrift men sedan Spaniens erövring av öarna på 1500-talet skriven med det latinska alfabetet.[1]
Som folkligt talspråk och umgängesspråk torde cebuano vara ohotat i sin region, men dess roll i mer officiella och litterära sammanhang är blygsam. Skolundervisning i grundskolan bedrivs på filipino och engelska även i områden där alla elever har cebuano som modersmål. Dagstidningar publiceras på cebuano, men ytterst få böcker[1].
Systematik
Cebuano tillhör den centralfilippinska språkgruppen inom den malajopolynesiska grenen av den stora austronesiska språkfamiljen. Närbesläktade språk är till exempel waray-waray, bikol och tagalog, som alla talas i Filippinerna.
Det finns ett antal olika dialekter av cebuano, som ibland betraktas som separata språk. Till exempel på ön Bohol talas boholano, som skiljer sig påtagligt från den cebuano som talas på närbelägna Cebu, även om den ömsesidiga begripligheten fortfarande är god.
Skrift och fonologi
Cebuano har 21 fonem. Sexton är konsonanter: p, t, k, ? (glottal klusil), b, d, g, m, n, ng, s, h, w, l, r, och y, och fem vokaler: i, e, a, o, och u.
Traditionellt har cebuano skrivits med Baybayin-alfabetet, men idag används en delmängd av det latinska alfabetet, kallad Abakada, motsvarande de fonem som räknats upp ovan.
Vokaler
Innan spanjorerna kom hade cebuano bara tre vokalfonem: /a/, /i/, och /u/. Med introduktionen av spanska lånord expanderade vokaluppsättningen med /ɛ/ och /o/, även om /o/ och /u/ fortfarande är nära nog allofoner, liksom /ɛ/ och /i/, och används utbytbart i inhemska ord.
Konsonanter
Nedan är en tabell med konsonanterna i cebuano. Klusiler (stoppkonsonanter) är alltid oaspirerade. Den velara nasalen (ng) används även i början av ord, i motsats till svenskans ng.
Bilabial | Dental | Palatal | Velar | Glottal | ||
---|---|---|---|---|---|---|
Nasal | m | n | ŋ | |||
Klusil | Tonlös | p | t | k | ʔ | |
Tonande | b | d | g | |||
Affrikata | s | h | ||||
Flapp | ɾ | |||||
Lateral | l | |||||
Approximant | w | j |
Betoning
Betoning kan vara betydelseskiljande, så att dápit med betoning på första stavelsen betyder "bjuda in", medan dapít med betoning på andra stavelsen betyder "nära".
Grammatik
Cebuano är ett språk med grundordföljd VSO (verb subjekt objekt). Viss flexibilitet finns i ordföljden, så att topikalisering av en komponent kan ske genom att den lyfts fram först i meningen, liksom i svenska, även om topikalisering normalt sker genom grammatiska markörer. Adjektiv och substantiv kopplas ihop med förbindelseordet nga, och kan stå i godtycklig ordning bara nga är mellan dem.
Substantiv
Substantiv i cebuano böjs inte, men kasusmarkörer läggs normalt till framför dem. Kasus fungerar dock på ett helt annat sätt i Cebuano än i svenska och de flesta andra europeiska språk. Cebuano kan analyseras som ett ergativt språk. Medan svenska skiljer på nominativ (subjekt) och ackusativ (objekt), skiljer istället ergativa språk mellan:
- Ergativ: den aktivt handlande som påverkar ett objekt, subjektet till ett transitivt verb.
- Absolutiv: den som utsätts för något, objektet till ett transitivt verb eller subjektet till ett intransitivt.
Men i Cebuano beror exakt vilka roller som olika kasusmarkörer indikerar också på hur verbet böjs. Olika verbformer tilldelar olika roller till absolutivt och ergativt markerade substantiv.
Det finns tre typer av kasusmarkörer:
Kinsa används för att markera det topikaliserade i en mening, och även för båda leden i en ekvativ mening.
Tag-iya används för ägaren till något eller den som aktivt gör något.
Gitagan-an-markörer motsvarar närmast svenskans prepositioner, och används för sådant som läge och riktning.
Kasusmarkörer delas dessutom in i två klasser, för personer och för allting annat.
Nedan är en tabell med kasusmarkörer. Mga (uttalat [maˈŋa]) är pluralmarkör.
Kinsa | Tag-iya | Gitagan-an | |
---|---|---|---|
allmänt singular | ang | sa | sa |
allmänt plural | ang mga | sa mga | sa mga |
person i singular | si | ni* | kang |
person i plural | sila si/ silang | nila ni/ nilang* | kanila ni/ kanilang |
Exempel:
Miabot si Manang Kcy.
har-kommit Manang Kcy
"Manang Kcy hae kommit."
Gwapo si Roland Christian.
Snygg är Roland Christian.
"Roland Christian är snygg."
Nakit-an ni Nicoy si Janx.
såg Nicoy Janx
"Nicoy såg Janx."
Mangadto silang Karlatoot ug Susiedear sa balay ni Jedd.
Ska-gå Karlatoot och Susiedear till hus -s Jedd
"Karlatoot och Susiedear ska gå till Jedds hus."
Hain ang mga libro?
Var de där bok
"Var är böckerna?"
To-a kang Williever ang yawe.
Vid med Williever den nyckel
"Williever har nyckeln."
Pronomen
Precis som substantiv är pronomen kasusmarkerade.
Kinsa | Tag-iya (primär)1 | Tag-iya (modifierande)2 | Gitagan-an | |
---|---|---|---|---|
Första person singular | ako | akoa3 | nako | kanako |
Andra person singular | ikaw | imoha3 | nimo | kanimo |
Tredje person singular | siya / sya | iyaha /iya | niya | kaniya |
Första person plural inklusiv (jag & du) | kita | atoa / ato | nato | kanato |
Första person plural exklusiv (jag & de) | kami | amoa / amo | namo | kanamo |
Andra person plural | kamo | inyoha | ninyo | kaninyo |
Tredje person plural | sila | ilaha | nila | kanila |
- 1 Det finns två varianter av tag-iya. De är snarlika utom att primär tag-iya kräver förbindelseordet nga medan...
- 2 ... modifierande tag-iya inte kan användas som adjektiviskt komplement.
- 3 Sista stavelsen bortfaller ofta.
När ett pronomen inte står först i en mening används oftast en kortare form:
Kinsa | Tag-iya (primär) | Tag-iya (modifierande) | Gitagan-an | |
---|---|---|---|---|
Första person singular | ko1 | ako | ko | nako |
Andra person singular | ka | imo | mo | nimo |
Tredje person singular | siya | iya | niya | niya |
Första person plural inklusiv | ta2 | ato | nato | nato |
Första person plural exklusiv | mi | amo | namo | namo |
Andra person plural | kamo | inyo | ninyo | ninyo |
Tredje person plural | sila | ila | nila | nila |
- 1 När objektet är i andra person används ibland ta istället för ko.
- 2 När objektet är i andra person kan ta betyda första person singular.
Det inklusiva vi, kita, syftar på talaren och den tilltalade tillsammans, och kan också inkludera ytterligare personer.
Det exklusiva vi, kamí, syftar på talaren och någon/några andra, men inte den tilltalade.
Exempel (notera skillnaden i verbformer, som styr vilken roll ett kinsa-pronomen har):
- Misulat ko – "Jag skrev".
- Gisulatan ko niya eller Misulat siya nako (beroende på om sändare eller mottagare är i fokus) – "Han/hon skrev till mig".
- Akong ihatag niya – "Jag ska ge det till honom/henne".
Modifier tag-iya-pronomen följer efter det ord de bestämmer. Primära tag-iya pronomen kan ersätta ett modifier tag-iya-pronomen men föregår då det ord de bestämmer.
- Ang balay nako / Ang akong balay – "Mitt hus".
- Wala tay bugas – "Vi (du och jag) har inget ris".
- Wala miy bugas – "Vi (någon annan och jag, men inte du) har inget ris".
Pronomen i cebuano är könsneutrala; siyá betyder alltså både han och hon.
Demonstrativa pronomen
Kinsa | Tag-iya | Gitagan-an1 | |
---|---|---|---|
Närmast talaren (det här) | kiri, (ri)2 | iri | ngari |
Nära talaren och den tilltalade (det här) | kini, (ni) | ini | nganhi |
Närmast den tilltalade (det där) | kana, (na) | ana | nganha |
Långt bort från båda | kadto, (to) | ato | ngadto |
- 1 Formen med nga- kan ersättas med di- så att ngari, nganhi, nganha, ngadto blir diri, dinhi, dinha, didto.
- 2 Formen inom parentes är kortformen som ofta används när pronomenet inte står först i en mening.
Exempel:
Unsa ni?
Vad detta? "Vad är det här?"
Kinsa nang tawhana?
Vem den där man? "Vem är den där mannen?"
Gikan ni Pedro ning sulata.
Från (ni=adjektiv) Pedro detta brev "Det här brevet är från Pedro."
Mangaon sila didto.
Ska-äta de där-borta "De ska äta där."
Mikaon ana ang bata.
Åt det där det barn. "Barnet åt det där."
Verb
Verben i cebuano är krångliga för en svensk, både för att de är morfologiskt komplicerade, och för att de olika formerna inte alls matchar det svenska verbsystemet. Verben har affix som kan ange fokus, aspekt, modus, och annat, men däremot inte direkt tempus som vi är vana vid.
Aspekt
Verben böjs med avseende på aspekt snarare än tempus. Imperativ används för uppmaningar, ungefär som i svenska. Därutöver finns två aspekter som saknar svensk motsvarighet, och veterligen också saknar svenska namn: incepted och incepting.
- imperativ aspekt - för uppmaningar.
- incepted aspekt - handlingar som inte kommer att påbörjas i framtiden, d.v.s. förflutna handlingar, och pågående handlingar som inte vanemässigt upprepas.
- incepting aspekt - handlingar som kommer att påbörjas i framtiden, d.v.s. futurum och vanemässigt upprepade handlingar.
Exempel på "INCEPTED" ASPEKT:
Förfluten tid
- 1. Jag åkte till Europa.
- Handlingen påbörjades i det förflutna, därför blir det i cebuano:
- Miadto ko sa Uropa .
- 2. Äntligen hittade jag dig,
- Handlingen påbörjades i det förflutna, på cebuano:
- Nakaplagan ra gyud ta ka.
Pågående handlingar
- 1. Jag går (håller på att gå) till köket.
- Handlingen påbörjades innan yttrandet sades, därför blir det i cebuano:
- Nagpadulong ko sa kusina.
- 2. Peter hittar Miriam.
- Handlingen påbörjades innan yttrandet sades:
- Nakaplagan ni Pedro si Miriam.
Exempel på "INCEPTING" ASPEKT
Framtida handlingar
- 1. Jag kommer att återvända till jul.
- Har inte hänt ännu, och således inte påbörjats:
- Mobalik ko karong Pasko.
- 2. Hon kommer att hitta dig.
- Har inte hänt ännu, och således inte påbörjats:
- Iya kang makit-an.
Vanemässiga handlingar
- 1. Hon går till stranden varje morgon.
- Även om det redan har hänt, så kommer det också att hända igen varje framtida morgon, och gåendet kommer påbörjas gång på gång även i framtiden:
- Moadto siya matag buntag sa baybayon.
- 2. Han hittar alltid henne där.
- Även om det redan har hänt, så kommer det också att hända igen
- Kanunay siya niyang makaplagan didto.
Fokus
Ett speciellt drag hos verben i cebuano är att verbformen återspeglar verbets relation till meningens tema, det som topikaliserats i meningen genom att ges absolutivt kasus.
Det finns nio vanliga fokusklasser: um-, pag-, pang-, ka-, magka-, on-, an-, i-, och reciprok klass.
um-verb
Former:
imperativ | incepted | incepting | wala-bas |
---|---|---|---|
-(um)- | mi- | mo- | mo- |
- Funktion: den här formen används i följande två fall:
- man betonar att händelsen är momentan
- man betonar att händelsen är en medveten handling
- Tema: den som utför handlingen.
pag-verb
imperativ | incepted | incepting | wala-bas |
---|---|---|---|
pag- | nag- | mag- | mag- |
- Funktion: uttrycker handlingar som:
- pågår ett tag
- inte nödvändigtvis är medvetna
- Tema: den som utför handlingen.
pang-verb
imperativ | incepted | incepting | wala-bas |
---|---|---|---|
pang- | nang- | mang- | mang- |
- Funktion: pluritiv form[förtydliga] av um-verb.
- Tema: den som utför handlingen.
ka-verb
imperativ | incepted | incepting | wala-bas |
---|---|---|---|
ka- | na- | ma- | ma- |
- Funktion: om förändringar.
- Tema: det som förändras.
magka-verb
imperativ | incepted | incepting | wala-bas |
---|---|---|---|
none[förtydliga] | nagka- | magka- | magka- |
- Funktion: om långsamt fortskridande förändringar.
- Tema: den som förändras.
Reciproka verb
imperativ | incepted | incepting | wala-bas |
---|---|---|---|
pag-in-ay | nag-in-ay | mag-in-ay | mag-in-ay |
- Funktion: ömsesidiga handlingar.
- Tema: minst två personer/saker som gör något ömsesidigt mot varandra.
on-verb
imperativ | incepted | incepting | wala-bas |
---|---|---|---|
-a | gi- | -on | -a |
Det direkta objektet är tema. Liknar närmast svenskans passivformer.
an-verb
imperativ | incepted | incepting | wala-bas |
---|---|---|---|
-i | gi-an | -an | -i |
Det indirekta objektet är oftast tema.
i-verb
imperativ | incepted | incepting | wala-bas |
---|---|---|---|
i- | gi- | i- | i- |
Det använda instrumentet är ofta tema.
Modus
Det finns tre modus i cebuano: intuitiv, icke-intuitiv, och aptativ.
- Intuitiv – intuitiv är verbets normala modus. Verbformerna i tidigare avsnitt ovan är i intuitiv.
- Icke-intuitiv – icke-intuitiv används för att uttrycka oväntade eller oavsiktliga händelser. Det finns därför inga icke-intuitiva imperativ.
- Aptativ – aptativ uttrycker möjligheten av en handling. Liksom icke-intuitiv saknar även aptativ en imperativform. I incepted-aspekt motsvarar aptativ närmast svenskans perfekt. I incepting-aspekt motsvarar det svenska uttryck med "kan/kunde".
Icke-intuitiv
Icke intuitiv | incepted-aspekt | incepting-aspekt | wala form |
---|---|---|---|
um verb | nahi- | mahi- | mahi- |
pag verb | nahi- | mahi- | mahi- |
pang verb | nahipang- | mahipang- | mahipang- |
ka verb | naha- | maha- | maha- |
magka verb | none | none | none |
reciproka verb | nagka-in-ay | magka-in-ay | magka-in-ay |
on verb | na- | ma- | ma- |
an verb | hing-an | mahi-an | hing-i |
i verb | nai- | mai- | mai- |
Aptativ
Aptativ | incepted-aspekt | incepting-aspekt | wala-form |
---|---|---|---|
um-verb | naka- | maka- | maka- |
pag-verb | naka- | maka- | maka- |
pang-verb | nakapang- | makapang- | makapang- |
ka-verb | none | none | none |
magka-verb | none | none | none |
Reciproka verb | none | none | none |
on-verb | na- | ma- | ma- |
an-verb | na-an | ma-an | ma-i |
i-verb | gika- | ika- | ikaw |
Bestämningar
Adjektiv i cebuano (och substantiv som används som bestämningar) länkas till det ord de bestämmer med länkordet nga. Om nga kommer efter ett ord som slutar på vokal, glottalt stopp eller bokstaven N så assimileras nga som ett suffix, -ng, på det ordet.
Adjektiv placeras oftast före det ord de bestämmer, men kan också placeras efter.
Exempel:
- maayong buntag – god morgon
- dakong panon – en stor skara
- mga matang malulot – vackra ögon
Ett substantiv placeras däremot alltid efter det ord det bestämmer.
Exempel[förtydliga]:
- balay nga bato – stenhus
- hangin nga habagat – sydöstmonsun
Superlativ uttrycks med affixet kina--an eller partikeln labing eller prefixet pinaka-
Exempel:
- kinamaayohan – bäst
- kinadak-an – störst
- labing malulot – vackrast
- pinakagwapa – vackrast
Komparativ uttrycks med någon av partiklarna mas eller labawng.
Enklitiska partiklar
Cebuano har enklitiska partiklar som bär mycket information om betydelsenyanser
Några exempel på vanligt förekommande partiklar:
- na och pa
- na: nu, redan, än
- pa: fortfarande, annars, utöver, än
- man: partikel som används för att bortse från orsaker eller resultat;även, fastän
- pud,sad: också
- lamang (lang): begränsande partikel; bara
- daw, kuno: en partikel som uttrycker att informationen i yttrandet är hörsägen; man säger, det sägs att, det lär vara så att, ...
- gyud: artig partikel
- ba: används i ja/nej-frågor och ibland i andra sorters frågor
- sa: för tillfället, för ett ögonblick men ändå (i negativa fraser)
- kaha: uttrycker förvåning; jag undrar, kanske, minsann (används ibland också i frågor).
- kay: uttrycker orsak; eftersom, alltså
- diay: insiktspartikel; uttrycker att talaren har insett eller plötsligt kommit ihåg något.
- tingali: uttrycker osäkerhet; kanske, eventuellt, tycks
- unta: uttrycker hopp, orealiserat villkor (med verb i incepting aspekt), används i villkorliga uttryck.
Negation
Det finns tre negationer i cebuano: dili, wala, och ayaw.
Dili negerar adjektiv, substantiv, och "incepting" verb.
- Dili ko motrabaho ugma.
- "Jag kommer inte att arbeta imorgon."
- Dili dato tong babayhana.
- "Den kvinnan är inte rik."
Wala negerar "incepted"-verb och existentiella påståenden.
- Wala koy kwarta.
- "Jag har inga pengar."
- Wala ko motrabaho tibuok adlaw.
- "Jag arbetade inte hela dagen."
Ayaw används för negativa befallningar.
- Ayaw og hilak.
- "Gråt inte."
- Ayaw mo pagdagan-dagan dinhi.
- "Spring inte här!"
Frågeord
- Unsa? – Vad?
- Asa?– Var? (för en plats)
- Diin?, Dis-a? – Var?
- Hain?, Saa? – Var? (för ett föremål eller en person)
- Kinsa? – Vem?
- Ngano? – Varför?
- Kangkinsa? – Till vem?
- Giunsa? – Hur?
- Kanus-a? – När?
- Pila ka buok?, Pila? – Hur många?
- Tagpila? – Hur mycket?
- Diay ba? – Verkligen?
Asa eller hain?
Asa och hain—båda betyder var—används i olika kontext i formell cebuano.
Asa används när man frågar efter en plats.
- Asa ka padulong? (Vart går du?)
- Asa ta molarga? (Vart reser vi?)
Hain används när man frågar efter personer eller saker.
- Hain na ang gunting? (Var är saxen?)
- Hain na si Arsenia? (Var är Arsenia?)
I talspråk används däremot mest asa. Det är sällan man hör hain.
Vokabulär
Swadeshlista med grundläggande ord på svenska och cebuano:
Svenska – cebuano
- jag – ako
- du – ikaw
- han, hon – siya
- vi – kita (inkl), kami (exkl)
- ni – kamo
- de – sila
- det här – kani, ining, ini
- det där – kanâ, anang, anâ
- här – diri, dinhi, di-ani, di-ari
- där – dihâ, dinhâ, di-anâ, di-arâ
- vem – kinsa
- vad – unsa
- var – ahà
- när – kanus-a
- hur – gi-unsa
- inte – dilî, wala
- allt – tanan
- många – daghan
- några – pila-pila
- få, lite – gamay
- annan – uban
- ett – usà, uno
- två – duhà, dos
- tre – tulò, tres
- fyra – upat, kwatro
- fem – limà, singko
- stor – dako, dagko
- lång – ta-as
- bred – lapad
- tjock – bagâ
- tung – bug-at
- liten – gamay
- kort – mobô
- smal – kitid, pi-ot
- tunn – niwang
- kvinna – babae
- man – lalaki
- människa – tao
- barn – anak (egna barn), batâ (andras ungar)
- maka – asawa
- make – bana, asawa
- moder – inahan, mama
- fader – amahan, papa
- djur – mananap
- fisk – isda
- fågel – langgam
- kyckling – manok
- hund – irô
- lus – kuto
- gnet (lusägg) – lusâ
- orm – halas, ha'as
- mask – bulati, ulod, u'od
- träd – kahoy
- skog – kakahoyan (skogsdunge), lasang, kalasangan (djungel)
- pinne – kahoy, sanga (gren), tukog (kvist)
- frukt – bunga
- frö – liso
- löv – dahon
- rot – gamot
- fruktskal – panit sa bunga
- blomma – bulak, buwak
- gräs – sagbot
- rep – pisî
- skinn – panit
- kött – karne, carne
- blod – dugô
- ben (i skelettet) – bukog
- fett – tambok, mantika
- ägg – itlog
- horn – sungay
- svans – ikog
- fjäder – balahibo
- hår – buhok, balahibo
- huvud – ulo
- öra – dalunggan, dunggan
- öga – mata
- näsa – ilong
- mun – bâ-bâ
- tand – ngipon
- tunga – dila
- nagel – kuko
- fot – ti-il
- ben – paa (även lår), bagtak (underben), hita höft)
- knä – tuhod
- hand – kamot
- vinge – pakô
- mage – tiyan
- inälvor – tinae
- hals – li-ug
- rygg – luyo
- bröst (på kvinna) – totoy, susô, dughan
- bröst (bringa) – dughan
- hjärta – kasing-kasing, dughan
- lever – atay
- dricka – inom
- äta – kaon
- bita – paak (bite), kitkit (nibble)
- suga – supsup
- spotta – luwâ
- kräkas – suka
- blåsa – huyop
- andas – ginhawa
- skratta – katawa
- se – kitâ
- höra – dungog
- veta – kabalo, kabawo
- tänka – huna-huna
- lukta – simhot
- frukta – hadlok
- sova – tulog, tu'og
- liv – kinabuhi
- dö – patay, mamatay
- döda – mupatay, nipatay
- kämpa – away, laban (även välja sida)
- jaga – nangaso
- slå – igô, tira
- skära – putol (skära av), hiwa (skiva), gunting (klippa)
- klyva – tungâ, hatî
- hugga – saksak, dunggab
- klia – katol
- gräva – kalot, kotkot
- simma – langoy
- flyga – lupad
- gå – lakaw
- komma – anhi, halî
- ligga – higdâ
- ligga på mage – kulob
- sitta – lingkod
- stå – tindog
- vända – likô
- falla – hulog
- ge – hatag
- hålla – gunit
- klämma – pig-it, pi-it (pressa), pisâ, pusâ (klämma sönder)
- gnugga – kuskus
- tvätta – hugas
- torka av – pahid (gnida), trapo, punas (torka rent)
- dra – bira
- putta – tuklod
- kasta – labay
- binda – higot
- sy – tahî
- räkna – ihap
- säga – sulti, ingon
- sjunga – kanta
- ljud – tingog
- leka – dulâ
- flyta – lutaw
- rinna – agas
- frysa – nigahî (also harden)
- svälla – burot
- sol – adlaw
- måne – bulan, buwan
- stjärna – bituon
- vatten – tubig
- regn – ulan, uwan
- flod – ilog (större flod), sapa (mindre vattendrag, bäck)
- sjö – lawâ
- hav – dagat
- salt – asin
- sten – bato
- sand – balas, ba'as
- damm – abog
- jord – yutâ
- moln – ambon
- dimma – yamog, tun-og
- himmel – langit
- vind – hangin
- snö – nyebe
- is – yelo
- hård – gahî
- rök – aso
- eld – kalayo, kayo
- aska – abo
- brinna – sunog
- väg – dalan, da'an
- berg – bukid, buntod, bungtod
- lukta illa – bahô
- röd – pula, puwa
- grön – berde
- gul – dilaw
- vit – putî
- svart – itom
- natt – gabii
- dag – adlaw (also sun), buntag (also morning)
- år – tu-ig
- varm – langgaw (ljummen), igang (obehagligt varm), init (het)
- kall – bugnaw, tugnaw, tun-og
- full – punô
- ny – bag-o
- gammal – da-an
- bra – maayo
- dålig – batî (även ful), la-in
- rutten – latâ, bulok
- smutsig – hugaw
- rak – tulid
- rund – lingin
- vass – ha-it
- slö – puol, pulpol, habol
- jämn – hamis
- våt – basâ
- torr – uga
- rätt – tuod, sakto, ensakto
- fel – sayop, malî
- nära – duol, tapad (beside)
- långt bort – layô
- ha rätt – tu-o (to be correct)
- vid – sa
- i – sa [sulod sa]
- med – uban sa
- och – ug
- om – kung
- eftersom – kay, tungod kay
- namn – ngalan
Källor
- Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia.
Noter
- ^ [a b c d e] Masja Koptjevskaja Tamm: cebuano i Nationalencyklopedins nätupplaga. Läst 24 januari 2016.
![]() | Wikipedia har en upplaga på Cebuano. |
Externa länkar
- Cebuano på ethnologue.com
- English Bisaya Grammar
- Functional Reference Grammar of Cebuano