Auferstanden aus Ruinen
nationalsång i | ![]() |
---|---|
Text | Johannes R. Becher |
Musik | Hanns Eisler |
Antagen | 9 november 1949 |
Till | 3 oktober 1990 |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Cremer%2C_Bronzeskulptur%2C_Johannes_R._Becher%2C_1.jpg/250px-Cremer%2C_Bronzeskulptur%2C_Johannes_R._Becher%2C_1.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3e/Bundesarchiv_Bild_183-19204-2132%2C_Berlin%2C_%28Bertolt_Brecht_und%29_Hanns_Eisler.jpg/250px-Bundesarchiv_Bild_183-19204-2132%2C_Berlin%2C_%28Bertolt_Brecht_und%29_Hanns_Eisler.jpg)
Auferstanden aus Ruinen (tyska, "Uppståndet ur ruiner") var Östtysklands nationalsång. Texten skrevs av Johannes R. Becher och musiken av Hanns Eisler. Förutom Eisler föreslog även Ottmar Gerster en melodi som inte valdes.[1]
Text och tonsättning färdigställdes i början av november 1949, varpå den antogs av SED:s politbyrå och ministerrådet den 5 november och slutligen av Volkskammer den 9 november 1949.[2] Nationalsångens text offentliggjordes den 6 november 1949 i Neues Deutschland.[1]
Från början av 1970-talet spelades den i officiella sammanhang endast utan tillhörande sång, eftersom den talade om ett enat Tyskland ("Deutschland, einig Vaterland").[3] Texten återkom dock i början av 1990, i samband med die Wende.[4]
Text
Texten skrevs av Johannes R. Becher, på initiativ i oktober 1949 av DDR:s blivande president, Wilhelm Pieck, som föreslog vad den skulle uttrycka.[5]
Kritik för att texten borde uttryckt mer av kamp, besvarade Becher med att den inte var tänkt som ett stridsrop, utan som en folklig "fredshymn", som "[skulle kunna] sjungas med innerligt deltagande av vårt folks alla skikt [och] även skulle tala till de tyska människor som bor i väst".[a][6][7]
Tysk originaltext | Svensk översättning (av E. Zara Dillion)[8] |
---|---|
Auferstanden aus Ruinen | Från ruiner står det åter |
Fotnoter
- ^ Ur källan: ’die „von allen Schichten unseres Volkes […] mit leidenschaftlicher Anteilnahme gesungen [werden konnte und] auch die deutschen Menschen, die im Westen wohnen“ ansprechen sollte.’
Källor
- ^ [a b] Witzlack-Makarevich, Wulff & Storz (2020). ”Auferstanden aus Ruinen” (på tyska). Sushi, Sandmann, Sozialismus. Frank & Timme. sid. 60−61
- ^ Dokument Wilhelm Pieck über das Zustandekommen der DDR-Nationalhymne LeMO. Läst 8 november 2020.
- ^ Peter Borowsky (5 april 2002). Die DDR zwischen Moskau und Bonn Bundeszentrale für politische Bildung. Läst 3 november 2020.
- ^ Claus Stephan Rehfeld (15 september 2010). Deutsche Gesänge: Die Geschichte der Hymne der DDR Deutschlandfunk Kultur. Läst 8 november 2020.
- ^ Dokument Brief von Wilhelm Pieck zur DDR-Nationalhymne LeMO. Läst 8 november 2020.
- ^ Anne-Katrin Hilbert (2012). Lieder machen Läute: Nationalhymn Läst 7 november 2020.
- ^ Heike Amos: Auferstanden aus Ruinen… Die Nationalhymne der DDR 1949 bis 1990. Dietz Verlag, Berlin 1990, ISBN 3-320-01939-2, sid 31 f, 84 f
- ^ ”Auferstanden aus Ruinen (DDR:s nationalsång) på svenska”. freewebs.com. Arkiverad från originalet den 26 april 2013. https://archive.is/20130426003310/http://www.freewebs.com/edillion/aufer.htm. Läst 9 juni 2008.
Externa länkar
Wikisource har originalverk som rör Auferstanden aus Ruinen.
Auferstanden aus RuinenAuferstanden Aus Ruinen (Melodi) .mid
Auferstanden aus Ruinen (Kör) mp3
|
|