Stroncijum titanat
![]() | |
Nazivi | |
---|---|
Sistemski IUPAC naziv Stroncijum(2+) oksotitanijum[1] | |
Drugi nazivi Stroncijum titanijum oksid Tausonit | |
Identifikacija | |
| |
3D model (Jmol) |
|
ChemSpider |
|
ECHA InfoCard | 100.031.846 |
EC broj | 235-044-1 |
MeSH | Strontium+titanium+oxide |
PubChem[2][3] C ID |
|
SMILES
| |
Svojstva | |
SrTiO 3 | |
Molarna masa | 183,49 g mol-1 |
Agregatno stanje | Beli, neprozirni kristali |
Gustina | 4,81 g cm-3 |
Tačka topljenja | 2.060 °C (3.740 °F; 2.330 K) |
Indeks refrakcije (nD) | 2.41 |
Struktura | |
Kristalna rešetka/struktura | Jednostavna kubina |
Ukoliko nije drugačije napomenuto, podaci se odnose na standardno stanje materijala (na 25 °C [77 °F], 100 kPa). | |
![]() ![]() ![]() | |
Reference infokutije | |
Stroncijum titanat je oksid stroncijuma i titanijuma sa formulom SrTiO3. Na sobnoj temperaturi, on je centralno simetrični paraelektrični materijal sa perovskitnin strukturom. Na niskim temperaturama on se približava feroelektričnoj fazi prelaza sa velikom dielektričnom konstantom ~104.[4] Dugo se mislilo da je on isključivo veštački materijal, dok 1982 prirodni mineral tausonit[5][6] nije otkriven u Sibiru. Tausonit je izuzetno redak mineral u prirodi. On se javlja u veoma malim kristalima. Najvažnija primena njegovog sintetičkog oblika je u optici, u varistorima, i keramici.
Reference
- ^ G.J. Leigh; H.A. Favre; W.V. Metanomski. Principles of chemical nomenclature, A guide to IUPAC recommnedations (PDF).
- ^ Li Q, Cheng T, Wang Y, Bryant SH (2010). „PubChem as a public resource for drug discovery.”. Drug Discov Today. 15 (23-24): 1052—7. PMID 20970519. doi:10.1016/j.drudis.2010.10.003. уреди
- ^ Evan E. Bolton; Yanli Wang; Paul A. Thiessen; Stephen H. Bryant (2008). „Chapter 12 PubChem: Integrated Platform of Small Molecules and Biological Activities”. Annual Reports in Computational Chemistry. 4: 217—241. doi:10.1016/S1574-1400(08)00012-1.
- ^ K. A. Muller & H. Burkard (1979). „SrTiO3: An intrinsic quantum paraelectric below 4 K”. Phys. Rev. B. 19: 3593—3602. doi:10.1103/PhysRevB.19.3593.
- ^ „Tausonite”. Webmineral. Приступљено 6. 6. 2009.
- ^ „Tausonite”. Mindat. Приступљено 6. 6. 2009.