Развој светског рекорда на 800 метара за жене
Светски рекорди у дисциплини трчања на 800 метара у женској конкуренцији, које ИААФ званично признаје, воде се од 1922. године. Први рекорди су мерени ручно (штоперицом). До 1975. ИААФ је признавао за рекорде резултате који су се постизани на 800 м и 880 јарди. Резултат на 880 јарди је обележаван са у (јарди).
Од 1975. ИААФ признаје резултате мерене ручно и електронским путем а за дисциплине трчања на 100, 200 и 400 метара. Од 1. јануара, 1977, ИААФ за ове дисциплине признаје само резултате мерене електронским путем и приказаном времену на стотинке секунде.
Прва светска рекордерка на 800 метара чији је резултат ратификован од ИААФ била је Жоржет Леноар у времену 2:30,4+. Рекорд је постигнут као пролазно време на дужој дистанци.
Да данас (30.6.2017.) ИААФ је ратификовао укупно 29 светска рекорда у женској конкуренцији.
Ратификовани рекорди на 800 метара
Време | Електронски | Атлетичарка | Земља | Место | Датум | Трајање |
---|---|---|---|---|---|---|
2:30,4+ | Жоржет Леноар | ![]() | Париз, Француска | 20. август 1922.[1] | 7005864000000000000♠10 дана | |
2:26,6y | Мери Линс | ![]() | Лондон, Уједињено Краљевство | 30. август 1922. [1] | 4 године, 11 месеци и 8 дана | |
2:23,8 | Лина Бачауер | ![]() | Бреслау, Пољска | 7. август 1927. [1] | 10 месеци и 9 дана | |
2:20,4 | Инга Јенцел | ![]() | Стокхолм, Шведска | 16. јун 1928. [1] | 7006129600000000000♠15 дана | |
2:19,6 | Лина Радкер | ![]() | Бжег, Пољска | 1. јул 1928.[1] | 1 месец и 1 дан | |
2:16,8 | Лина Радкер | ![]() | Амстердам, Холандија | 1. јул 1928.[1] | 7008507081600000000♠16 година и 25 дана | |
2:15,9 | Ана Ларсон | ![]() | Стокхолм, Шведска | 27. август 1944.[1] | 11 месеци и 23 дана | |
2:14,8 | Ана Ларсон | ![]() | Хелсингборг, Шведска | 19. август 1945.[1] | 7005950400000000000♠11 дана | |
2:13,8 | Ана Ларсон | ![]() | Стокхолм, Шведска | 30. август 1945.[1] | 4 године, 10 месеци и 17 дана | |
2:13,0 | Јевдокија Васиљева | ![]() | Москва, СССР | 17. јул 1950.[1] | 7007323352000000000♠1 година и 9 дана | |
2:12,2 | Валентина Помогајева | ![]() | Москва, СССР | 26. јул 1951.[1] | 1 месец | |
2:12,0 | Нина Плетњева | ![]() | Минск, СССР | 26. август 1951.[1] | 9 месеци и 20 дана | |
2:08,5 | Нина Откаленко | ![]() | Кијев, СССР | 15. јун 1952.[1] | 1 година, 2 месеца и 12 дана | |
2:07,3 | Нина Откаленко | ![]() | Москва, СССР | 27. август 1953.[1] | 7007332856000000000♠1 година и 20 дана | |
2:06,6 | Нина Откаленко | ![]() | Кијев, СССР | 9. септембар 1954.[1] | 7007322488000000000♠1 година и 8 дана | |
2:05,0 | Нина Откаленко | ![]() | Загреб, Југославија | 24. септембар 1955.[1] | 4 године, 9 месеци и 9 дана | |
2:04,3 | Људмила Шевцова | ![]() | Москва, СССР | 3. јул 1960.[1] | 2 месеца и 4 дана | |
2:04,3 | 2:04,50 | Људмила Шевцова | ![]() | Рим, Италија | 7. септембар 1960.[1] | 1 година, 5 месеци и 24 дана |
2:01,2+ | Дикси Вилис | ![]() | Перт, Аустралија | 3. март 1962.[1] | 2 године, 7 месеци и 17 дана | |
2:01,1 | Ен Пакер | ![]() | Токио, Јапан | 20. октобар 1964.[1] | 2 године, 8 месеци и 8 дана | |
2:01,0 | Џуди Полок | ![]() | Хелсинки, Финска | 28. јун 1967.[1] | 7007334584000000000♠1 година и 22 дана | |
2:00,5 | Вера Николић | ![]() | Лондон, Уједињено Краљевство | 20. јул 1968.[1] | 2 године, 11 месеци и 21 дан | |
1:58,5 | 1:58,45 | Хилдегард Фалк | ![]() | Штутгарт, Западна Немачка | 11. јул 1971.[1] | 2 године, 1 месец и 13 дана |
1:57,5 | 1:57,48 | Светла Златева | ![]() | Пиреј, Грчка | 24. август 1973.[1] | 4 године, 11 месеци и 1 дан |
1:56,0 | Валентина Герасимова | ![]() | Кијев, СССР | 12. јун 1976.[1] | 1 месец и 14 дана | |
1:54,9 | 1:54,94 | Татјана Казанкина | ![]() | Монтреал, Канада | 26. јул 1976.[1] | 3 године, 10 месеци и 17 дана |
1:54,9 | 1:54,85 | Надежда Олизаренко | ![]() | Москва, СССР | 12. јун 1980.[1] | 1 месец и 15 дана |
1:53,5 | 1:53,43 | Надежда Олизаренко | ![]() | Москва, СССР | 27. јул 1980.[1] | 3 године, 1 месец и 14 дана |
1:53,28 | Јармила Кратохвилова | ![]() | Минхен, Западна Немачка | 26. јул 1983.[1] | 7009139639680000000♠44 године и 91 дан |
y – време постигнуто на 880 јарди и ратификовано као рекорд на 800 метара
+ – време измерено као пролазно време у некој дужој дистанци
Од 1981. ИААФ је прихватио електронско мерење времена до стотинке секунде за све дисциплине до 10.000 м (укључујући и њу).[1] Зато је рекорд Надежде Олизаренко 1:53,5 из 1980. године прилагођен на 1:53,43.
Референце
- ^ а б в г д ђ е ж з и ј к л љ м н њ о п р с т ћ у ф х ц ч џ ш „16th IAAF World Championships In Athletics: IAAF Statistics Handbook. London 2017.” (pdf). Monte Carlo: IAAF Media & Public Relations Department. 2017. стр. 777−778. Приступљено 23. 6. 2018.
Спољашње везе
- Развој светског рекорда у трци на 800 м
- п
- р
- у
- 100 метара
- 200 метара
- 400 метара
- 800 метара
- м
- ж
- 1.000 метара
- 1.500 метара
- 3000 метара
- 5.000 метара
- 10.000 метара
- Полумаратон
- Маратон
- 80 метара препоне
- м
- ж
- 110/100 метара препоне
- 400 метара препоне
- 3.000 метара препреке
- 4×100 метара
- м
- ж
- 4×200 метара
- 4×400 метара
- 4×800 метара
- 4×1.500 метара
- 10 км ходање
- м
- ж
- 20 км ходање
- 50 км ходање
- м
- ж
- Скок увис
- Скок мотком
- Скок удаљ
- Троскок
- Бацање кугле
- Бацање диска
- Бацање кладива
- Бацање копља
- Седмобој
- Десетобој