Univerzitet u Ateni
Nacionalni i Kapodistriasov univerzitet u Ateni | |
---|---|
Εθνικόν και Καποδιστριακόν Πανεπιστήμιον Αθηνών | |
![]() | |
![]() | |
Historija | |
Osnivanje | 03. maj 1837[1] |
Generalno | |
Vrsta | javni |
Administracija | |
Rektor | Teodor Fortsakis |
Akademsko osoblje | 1.974 |
Admin. osoblje | 1.316 |
Studenti | |
Broj studenata – dodiplomci | 65.682 >50,000 |
Udruženja | ERASMUS, AUE |
Lokacija | |
Sedište – grad – pokrajina – država | Atina ![]() ![]() |
Službene stranice | |
Univerzitet u Ateni |
Nacionalni i Kapodistriasov univerzitet u Ateni (grčki:Εθνικό και Καποδιστριακό Πανεπιστήμιο Αθηνών) bez prestanka funkcionira od svoga osnivanja 1837. što ga čini najstarijim univerzitetom u zemlji. Poznatiji po kraćem imenu Univerzitet u Ateni. Reč Kapodistriasov u punome nazivu dodan je u čast grčkog državnika Ionisa Kapodistriasa (grčki:Ιωάννης Καποδίστριας). Danas je Univerzitet u Ateni drugi najveći univerzitet u Grčkoj nakon Aristotelovog univerziteta u Solunu sa sedištem u periferiji Centralnoj Makedoniji na severu zemlje.
Istorija
Univerzitet u Ateni je osnovan 3. maja 1837. godine odlukom grčkog kralja Ota po kojemu je poneo i ime Otonov univerzitet (Οθώνιον Πανεπιστήμιον). Univerzitet u Ateni bio je prvi univerzitet u Grčkoj osnovan po završetku Grčkog rata za nezavisnost i jedan je od najstaijih univerziteta u jugoistočnoj Evropi. Univerzitet je i druga najstarija savremena akademska institucija u zemlji nakon Jonske akademije na ostrvu Krfu. Univerzitet je prilikom osnivanja bio podeljen na teološki, pravni, medicinski i humanistički (uključujući matematiku i primenjene nauke) fakultet. U prvoj godini postojanja na instituciji je radilo 33 profesora, a pohađalo ju je ukupno 52 redovnih studenata i 75 slušalaca. Univerzitet je inicijalno bio smešten u rezidenciji arhitekata Stamatisa Kleantisa (Σταμάτιος Κλεάνθης) i Eduarda Šuberta (Eduard Schaubert) u zgradi u kojoj se danas nalazi univerzitetski muzej, na severnim obroncima Akropolja.
U novembru 1841. godine univerzitet se preselio u novu centralnu zgradu koju je projektovao danski arhitekta Hristijan Hansen. Zgrada je projektovana u neoklasicističkom stilu sa namerom da "kombiniše monumentalnu veličanstvenost sa jednostavnošću na nivou ljudskih dimenzija" i da gradi oblik osnove u obliku slova N. Zgradu je dekorisao slikar Karl Ral koji je formirao atensku trilogiju koju čine Nacionalna biblioteka Grčke levo i zgrada Atenske akademije desno od zgrade univerziteta kada ju se gleda sa prednje strane. Izgradnja centralne zgrade univerziteta trajala je od 1839. do 1842-43. godine. Izgradnja sporednih krila zgrade završena je 1864. godine. 1862. godine Otonov univerzitet preimenovan je u Nacionalni univerzitet nakon događaja u kojima je kralj napustio zemlju. Institucija je naknadno ponovo promenila naziv u današnji puni naziv Nacionalni i Kapodistriasov univerzitet u Ateni.
Do organizacione promene u radu univerziteta došlo je 1904. godine kada je Humanistiki fakultet podeljen na novi Humanistički fakultet i na Fakultet prirodnih nauka u koji su izdvojena odeljenja za fiziku, matematiku i Škola za farmaciju. 1919. godine dodano je odeljenje za kemiju, a 1922. Škola farmacije preimenovana je u Odeljenje za farmaciju. Određene izmene učinjene su i kada je Stomatološka škola dodana u sastav Medicinskog fakulteta. U periodu od 1895. do 1911. godine u proseku je 1,000 nosih studenata završavalo studije svake godine, a taj se broj do početka Prvog svetskog rata povećao na oko 2,000. Takav je porast doveo do uvođenja prijemnih ispita u akademskoj godini 1927-28. Od 1911. do 1932. godine istitucija je bila podeljena na Kapodistriasov univerzitet i na Nacionalni univerzitet da bi potom dve institucije ponovo bile objedinjene. Od 1954. godine fiksan broj studenata koji se u pojedinoj godini mogu upisati na pojedini fakultet određuje Ministrarsto prosvete i religije, na osnovu predloga fakulteta. U 60-im godinama XX veka počela je izgradnja novom univerzitetskog kampusa. 2013. godine Senat univerziteta doneo je odluku o svih aktivnosti u svetlu odluke Ministarstva prosvete i religije o ukidanju 1,655 administrativnih radnih mesta na univerzitetima širom zemlje. U izjavi u povodu te odluke Senat je izjavio da je "bilo kakva prosvetna, istraživačka i administrativna aktivnost Univerziteta u Ateni objektivno nemoguća."
Galerija
Ugledni studenti Univerziteta u Ateni
- Elefterios Venizelos
- Karolos Papuljas
- Jorgos Seferis
- Odiseas Elitis
- Nikos Kazandzakis
Izvori
- ↑ „History and Perspectives”. uoa.gr. Arhivirano iz originala na datum 2012-07-12. Pristupljeno 2013-09-09.
Vanjske veze
- (el) Službena stranica
- p
- r
- u
Amsterdam
Ankara (AU)
Ankara (ODTU)
Atena
Beč
Beograd
Berlin (Freie)
Berlin (Humbolt)
Bratislava
Bruxelles (francuski)
Bruxelles (nizozemski)
Bukurešt
Budimpešta
Kopenhagen
Dublin
Helsinki
Lausanne
Lisabon
Ljubljana
London
Madrid (UAM)
Madrid (UAC)
Moskva
Nikozija
Oslo
Pariz I
Pariz III
Pariz VI
Pariz-Dauphine
Prag
Riga
Rim III
Rim-Sapienza
Rim-Tor Vergata
Skopje
Sofija
Štokholm
Tallinn (TU)
Tallinn (TTU)
Tirana
Vilnius
Varšava
Zagreb