LuaTeX
![]() | |
---|---|
Održavač: | Taco Hoekwater, Hartmut Henkel, Hans Hagen |
Najnovija verzija: | 1.0.4 / 8. 4. 2017; prije 7 godina (2017-04-08) |
Predizdanje: | 0.80.0 / 6. 5. 2015; prije 9 godina (2015-05-06)[1] |
OS: | Multiplatforma |
Žanr: | Novi način kucanja teksta |
Licenca: | GNU General Public License |
Vebsajt: | www |
LuaTeX je TeX bazirani sistem računarske pripreme teksta koji je inicijalno postojao kao pdfTeX verzija sa ugrađenom Lua mašinom za interpretaciju skripti. Posle nekoliko eksperimenata usvojio ga je pdfTeX tim kao svog naslednika (ekstenziju eTeX) koja generiše PDF fajlove.[2][3][4] Kasnije u projektu su uključene funkcionalnosti Alefa (posebno u pogledu višesmernog slaganja slova). Projekat je prvobitno bio pod pokroviteljstvom orijentalnog TeX projekta, koji su osnovali Idris Samavi Hamid, Hans Hagen, i Tako Hoekvater.
Cilj projekta
Glavni cilj projekta je da se obezbedi TeX-ova verzija gde su svi unutrašnji delovi dostupni iz Lua skripti. U procesu otvaranja TeX-a mnogi unutrašnji kodovi su ponovo napisani. Umesto jakog kodiranja novih funkcionalnosti u samom TeX-u, korisnici (ili pisci makro paketa) mogu da napišu svoje sopstvene dodatke. LuaTeX nudi ugrađenu podršku za OpenType fontove. Za razliku od XeTeX, fontovi nisu pristupni kroz sistem biblioteka operativnog sistema, neko kroz biblioteku baziranu na FontForge.
Srodni projekat je MPLib (ekstenzija MetaPost biblioteke modula), koji donosi grafičku mašinu u TeX.
LuaTeX tim čine Tako Hokvater, Hartmut Henkel i Hans Hagen.
Verzije
Prvu javna beta verzija je lansirana TeX 2007. godine u San Dijegu. Prvo formalno izdanje je planirano za kraj 2009. godine, a prva stabilna verzija proizvodnje je objavljena 2010. godine.[5] Očekivalo se da dostigne verziju TeX Live.00 u 2012. godini ali od oktobra 2015. godine se očekuje da bude pušten sa TeX Live 2020.[5][6][7]
[update]Od oktobra 2010. godine, oba ConTeXt mark IV i LaTeX sa ekstra paketima (npr. luaotfload, luamplib, luatexbase, luatextra) su iskoristila nove mogućnosti LuaTeX . Oba su podržana u TeX Live 2010 sa LuaTeX 0.600, i u LyX.[8] Posebna podrška u običnom TeH-u je još uvek u fazi razvoja
Reference
- ↑ „LuaTeX reference manual (0.80.0)”. Arhivirano iz originala na datum 2016-03-03. Pristupljeno 2018-04-22.
- ↑ TeX Frequently Asked Questions Arhivirano 2014-10-27 na Wayback Machine-u - What is PDFTeX?
- ↑ TeX Frequently Asked Questions Arhivirano 2014-10-27 na Wayback Machine-u - PDFTeX and LuaTeX
- ↑ PDFTeX's NEWS file - news for 3.141592-1.40.0 version.
- ↑ 5,0 5,1 LuaTeX roadmap
- ↑ Hans Hagen "The State of LuaTeX".
- ↑ LuaTeX documentation
- ↑ „LyX wiki | LyX / LuaTeX”. wiki.lyx.org. Pristupljeno 2017-08-31.
Literatura
- Manuel Pégourié-Gonnard: A guide to LuaLaTeX Arhivirano 2020-02-21 na Wayback Machine-u. 5 May 2013.
- LuaTeX development team: LuaTeX reference manual (0.80.0) Arhivirano 2016-03-03 na Wayback Machine-u. 23 October 2015.
Spoljašnje veze
- LuaTeX official site
- LuaTeX Wiki
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)
- p
- r
- u
- AMSTeX
- ArabTeX
- CircuiTikZ
- ConTeXt
- FarsiTeX
- Texinfo
- LaTeX
- MusiXTeX
- Plain TeX
- PSTricks
- TIPA
- XyMTeX
- eTeX
- LuaTeX
- pdfTeX
- XeTeX
- New Typesetting System
- Omega
- TeX Live
- teTeX
- fpTeX
- MiKTeX
- proTeXt
- MacTeX
- gwTeX
- OzTeX
- Latexian
- AmigaTeX
- PasTeX
- TeXPortal
- W32TeX
- CTAN
- TUGboat
- The PracTeX Journal
- Deutschsprachige Anwendervereinigung TeX
- DVI
- Computer Modern
- Metafont
- MetaPost
- WEB
- CWEB
- TeX Directory Structure
- TeX font metric