Kutná Hora
Kutná Hora | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
| |||
Koordinate: 49°57′N 15°16′E / 49.950°N 15.267°E / 49.950; 15.267 | |||
Država | ![]() | ||
Samoupravna pokrajina | ![]() | ||
Osnivanje | 12. stoljeće | ||
Vlast | |||
- Gradonačelnik | Ivo Šalátek | ||
Površina | |||
- Ukupna | 33 km2 | ||
Visina | 254 m | ||
Stanovništvo (2. siječnja 2009.) | |||
- Grad | 21.604 (2009.) | ||
- Gustoća | 655 stanovnika/km2 | ||
Vremenska zona | CET (UTC+1) | ||
- Ljeto (DST) | CEST (UTC+2) | ||
Poštanski broj | 284 01 | ||
Pozivni broj | +420 327 | ||
Službene stranice kutnahora.cz | |||
Karta | |||
![]() Položaj Kutne Hore u Češkoj |
Kutná Hora (srednjovjekovni češki: Hory Kutné; njemački: Kuttenberg) je grad na rijeci Vrchlice u Češkoj, u pokrajini Središnjoj Češkoj, oko 50-ak km istočno od Praga.
Povijesni centar grada, uključujući i gotičku crkvu Svete Barbare, zaštitnice rudara, nalazi se na popisu UNESCO-ve Svjetske baštine.
Povijest
Kutná Hora nastala je 1142. godine osnivanjem prvog cistercitskog samostana u Češkoj, Kloster Sedlitz, koji su osnovali cisterciti iz carske opatije Waldsassenu. Do 1260. godine, uz samostan, doselili su se njemački rudari i osnovali rudarsko naselje Kuttenberg, koje je navodno dobilo ime po opatskim "kutama". U srednjem vijeku bila je jedan od najvećih rudnika srebra u Europi i nakon što je Vjenceslav II. donjeo kraljevski rudarski zakon grad je uvelike gospodarski ojačao[1]. Do 16. stoljeća se gospodarski, kulturno i politički čak nadmetao s Pragom[2]. U Kutnoj Hori je kovan srebrnjak praški groš (Prague groschen), sve do 1547. godine. God. 1409., Vjenceslav IV. je obznanio "Dekret iz Kutne Hore" kojim su na sveučilištu u Pragu Česima dana tri glasa, a drugim trima narodima samo po jedan. Tijekom husitskih ratova 1420. godine, car Žigmund Luksemburški je bezuspješno napadao taborite u gradu koji je držao Jan Žižka. Nakon privremenog primirja, carska vojska ga je zapalila 1422. godine kako ne bi opet pripao taboritima. No, Jan Žiška ga je ponovno obnovio i nastupilo je novo zlatno doba Kutne Hore.
God. 1526., zajedno s ostatkom Češke, Kutná Hora je pripala austrijskim Habsburgovcima. Ubrzo je 1546. godine rudnik srebra nesretno poplavljen, a u pobuni protiv Ferdinanda I. Česi su izgubili sve privilegije, a sudbinu grada su dotukle strahote Tridesetogodišnjeg rata i opetovane epidemije kuge. Nakon rata bezuspješno se pokušalo obnoviti rudnike i grad je nakon požara 1770. bio skoro potpuno napušten.
God. 1806. postao je dijelom Austrijskog Carstva, a 1866. Austro-Ugarskog Carstva. Nakon Prvog svjetskog rata pripao je novoosnovanoj Čehoslovačkoj Republici, a Nacistička Njemačka ga je od 1939. do 1945. uklopila u Češki protektorat. Od 1945. bio je dijelom komunističke Čehoslovačke, sve do 1993. godine i mirnog razjedinjenja Češke i Slovačke.
Danas je Kutná Hora industrijski grad, kojem pogoduje dobra prometna povezanost i blizina glavnog grada.
Znamenitosti
Povijesno središte grada s Gospinom katedralom u Sedlecu | |
---|---|
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Registriran: | 1995. (19. zasjedanje) |
Vrsta: | Kulturno dobro |
Mjerilo: | ii, iv |
Ugroženost: | no |
Referenca: | UNESCO |
Povijesno središte grada, uključujući i Gospinu katedralu u susjednom naselju Sedlecu, danas predgrađu Kutne Hore, nalazi se na popisu UNESCO-ve Svjetske baštine:
- Crkva Svete Barbare (Kostel Svaté Barbory), zaštitnice rudara, je gotička petobrodna crkva, započeta 1388. godine.
- Gotička Crkva sv. Jakova (Kostel sv. Jakuba) ima 86 metara visok toranj.
- Barokna Crkva sv. Ivana Nepomuka (Kostel sv. Jana Nepomuckého)
- Crkva konvikta sv. Ursule (Kostel Kláštera Voršilek)
- Barokno Jezuitsko učilište (Jezuitská kolej)
- Talijanski dvor (Vlašský dvůr) je bivša kraljevska rezidencija i kovačnica novca s kraja 13. stoljeća.
- Marijanski stup (Morový sloup)
- Gotička Gospina katedrala (Chrám Nanebevzetí Pany Marie) i slavna Kosturnica (Kostnice Sedlec) se nalaze u susjednom Sedlecu. Kosturnica u Sedlecu je katolička kapela Crkve Svih Svetih (Hřbitovní kostel Všech Svatých) koja sadrži kosti između 40.000 do 70.000 pokojnika, od kojih su mnoge kosti dijelom dekoracija i namještaja kapele.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f9/Kutn%C3%A1_Hora_-_Kamenn%C3%A1_ka%C5%A1na.jpg/220px-Kutn%C3%A1_Hora_-_Kamenn%C3%A1_ka%C5%A1na.jpg)
-
Crkva sv. Barbare -
Svod crkve sv. Barbare -
Vitraj crkve sv. Barbare -
Crkva sv. Jakova -
Kosturnica u Sedlecu -
Luster od kostiju u Kosturnici u Sedlecu -
Crkva sv. Mihovila u Soběšínu -
Atrij talijanskog dvora -
Gotička "Kamena kuća" -
Jezuitsko učilište -
Gospina katedrala u Sedlecu -
Marjanski stup, spomenik crnoj smrti
15 km istočno od Kutne Hore nalazi se rezervat prirode Žehušice u kojemu žive bijeli jeleni.
Izvori
Vanjske poveznice
- Službena stranica (cz) (en) (de) (ru) (fr) (it) (pl)
- Kompletan popis i opis spomenika Kutne Hore (cz)
Ostali projekti
![]() | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: Kutná Hora |
- p
- r
- u
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d0/Flag_of_UNESCO.svg/50px-Flag_of_UNESCO.svg.png)
![Češka zastava](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cb/Flag_of_the_Czech_Republic.svg/40px-Flag_of_the_Czech_Republic.svg.png)
1) Nematerijalna svjetska baština više zemalja [1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)