Trestiana, Vaslui
Acest articol sau această secțiune are bibliografia incompletă sau inexistentă. Puteți contribui prin adăugarea de referințe în vederea susținerii bibliografice a afirmațiilor pe care le conține. |
Trestiana | |
Palerma | |
— sat — | |
![]() ![]() Trestiana Trestiana (România) | |
![]() ![]() Trestiana Trestiana (Județul Vaslui) | |
Coordonate: 46°11′26″N 27°40′22″E ({{PAGENAME}}) / 46.19056°N 27.67278°E | |
---|---|
Țară | ![]() |
Județ | ![]() |
Comună | Grivița |
SIRUTA | 164188 |
Populație (2021) | |
- Total | 1.245 locuitori |
Fus orar | UTC+2 |
Cod poștal | 737284 |
Prezență online | |
GeoNames ![]() | |
Modifică date / text ![]() |
Trestiana (cunoscută în trecut initial ca Palerma , apoi ca Stroe Beloescu ) este un sat în comuna Grivița din județul Vaslui, Moldova, România. Numele de „Trestiana” a fost atribuit in timpul " cultului personalitatii " ( 1968 ) a lui N. Ceausescu , după pârâul Trestiana ce își are izvorul în vecinătatea localității și se varsă în râul Bârlad.
În jurul anilor 1900-1912, filantropul Stroe S. Belloescu construiește școala din sat , iar la Grivita scoala , biserica creștin-ortodoxă și prima statue din tara a lui Alexandru Ioan Cuza , instituții ce dăinuiesc și astăzi. În acea perioadă localitatea facea parte din județul Tutova.
Localitatea s-a extins puternic în preajma anilor 1866-1875 când a fost construită calea ferată Tecuci - Bârlad. În acea perioadă mulți muncitori se stabilesc în această localitate. Calea ferată a fost construită de consorțiul german Strousberg însă muncitorii lucrau sub comanda unor italieni din Palermo , motiv pentru care satul s-a denumit Palerma . Tot aici au fost improprietăriti cei care au luptat in războiul de independenta din 1877 .
Note
Legături externe
- Credincioșii din Trestiana se străduiesc de 17 ani să-și ridice biserică Arhivat în , la Wayback Machine., 31 octombrie 2007, Ziarul Lumina
VS Acest articol despre o localitate din județul Vaslui este deocamdată un ciot. Puteți ajuta Wikipedia prin completarea lui.