Lista patrimoniului mondial în pericol
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2b/World_Heritage_in_Danger._Map_of_countries.svg/400px-World_Heritage_in_Danger._Map_of_countries.svg.png)
6 sau mai multe
5 situri
4 situri
3 situri
2 situri
1 sit
Lista siturilor patrimoniului mondial în pericol este întocmită de Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură, și colectează siturile patrimoniului mondial cărora sunt necesare acțiuni de protecție mai ample. Această listă este menită să sensibilizeze internațional cu privire la amenințările la adresa patrimoniului cultural și să încurajeze măsurile adecvate de conservare. Aceste situri sunt în prezent sub amenințare sau pot fi considerate potențial expuse riscului de pericole viitoare.
În cazul siturilor naturale, pericolele cunoscute includ declinul major al populației unei specii vulnerabile sau pe cale de dispariție, deteriorarea frumuseții naturale sau valoarea științifică a unor ecosisteme din cauza activităților umane, cum ar fi poluarea aerului și a apei, mineritul, agricultura și construcția de mari lucrări publice precum baraje și căi de comunicații.
Pericolele pentru siturile naturale și culturale pot include conflicte armate, dezvoltare umană necontrolată, întreținerea insuficientă a siturilor în sine sau modificări ale proprietarilor sau reglementărilor privind protecția bunurilor culturale din diferite țări.
În ceea ce privește siturile culturale, evenimentele și schimbările geologice și climatice sau, mai general, mediul în care sunt inserate, se încadrează în pericole.
Înainte ca un sit să poată fi plasat pe lista siturilor patrimoniului mondial în pericol, condițiile sale sunt evaluate cu atenție și o ipoteză a unui program de măsuri de conservare este dezvoltată în colaborare cu guvernul local. Decizia finală de includere pe listă este luată de Comitetul Patrimoniului Mondial UNESCO; organizația poate aloca fonduri pentru a ajuta la remedierea cauzelor riscului. Starea de conservare a sitului este analizată anual și Comitetul poate decide să solicite măsuri de protecție suplimentare, să șteargă situl de pe lista patrimoniului în pericol sau să șteargă de tot situl din patrimoniu mondial.
Lista siturilor
* Situri din mai multe țări
Nume | Imagine | Locația | Criteria | Suprafață | Anul înscrierii | De când este în pericol | Motivul | Surse |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Abu Mena | EgyAbusir,![]() 30°50′30″N 29°39′50″E (Abu Mena) / 30.84167°N 29.66389°E | Cultural: (iv) | 182 hectarei (450 acri) | 1979 | 2001– | Aluncări de teren în zonă cauzate de argila de la suprafață, care devine semi-lichid atunci când se întâlnește cu un "exces de apă". | [1][2] [3] | |
Rezervația naturală Air și Ténéré | ![]() | Niger1Departamentul Arlit,![]() 18°17′N 8°0′E (Air and Ténéré Natural Reserves) / 18.283°N 8.000°E | Natural: (vii), (ix), (x) | 7.736.000 hectarei (19.120.000 acri) | 1991 | 1992– | Conflictele militare și tulburările civile din regiune, precum și reducerea populației faunei sălbatice și degradarea acoperirii vegetale | [4][5] |
Orașul vechi din Alep | ![]() | Syria Guvernoratul Alep, ![]() 36°14′N 37°10′E (Ancient City of Aleppo) / 36.233°N 37.167°E | Cultural: (iii)(iv) | 350 hectarei (860 acri) | 1986 | 2013– | Războiul Civil Sirian | [6] |
Orașul vechi din Bosra | ![]() | Syria Guvernoratul Daraa, ![]() 32°31′5″N 36°28′54″E (Ancient City of Bosra) / 32.51806°N 36.48167°E | Cultural: (i)(iii)(vi) | — | 1980 | 2013– | Războiul Civil Sirian | [7] |
Orașul vechi din Damasc | ![]() | Syria Guvernoratul Damasc, ![]() 33°30′41″N 36°18′23″E (Ancient City of Damascus) / 33.51139°N 36.30639°E | Cultural: (i)(ii)(iii)(iv)(vi) | 86 hectarei (210 acri) | 1979 | 2013– | Războiul Civil Sirian | [8] |
Satele antice din nordul Siriei | ![]() | Syria ![]() 36°20′3″N 36°50′39″E (Ancient Villages of Northern Syria) / 36.33417°N 36.84417°E | Cultural: (iii)(iv)(v) | 12.290 hectarei (30.400 acri) | 2011 | 2013– | Războiul Civil Sirian | [9] |
Situl arheologic din Cirene | ![]() | LibJebel Akhdar,![]() 32°49′30″N 21°51′30″E (Archaeological Site of Cyrene) / 32.82500°N 21.85833°E | Cultural: (ii), (iii), (vi) | — | 1982 | 2016– | Al Doilea Război Civil Libian | [10][11] |
Leptis Magna | ![]() | LibAl Khums,![]() 32°38′18″N 14°17′35″E (Archaeological Site of Leptis Magna) / 32.63833°N 14.29306°E | Cultural: (i), (ii), (iii) | — | 1982 | 2016– | Al Doilea Război Civil Libian | [11][12] |
Sabratah | LibSabratha,![]() 32°48′19″N 12°29′6″E (Archaeological Site of Sabratha) / 32.80528°N 12.48500°E | Cultural: (iii) | — | 1982 | 2016– | Al Doilea Război Civil Libian | [11][13] | |
Assur (Qal'at Sherqat) | ![]() | IraqSalah ad Din,![]() 35°27′24″N 43°15′45″E (Ashur) / 35.45667°N 43.26250°E | Cultural: (iii), (iv) | 70 hectarei (170 acri) | 2003 | 2003– | Un rezervor planificat care ar fi inundat parțial situl a fost suspendat ca urmare a Războiului din Irak de către noua administrație; lipsa unei protecții adecvate. | [14][15] |
Chan Chan | PerDeparatamentul La Libertad,![]() 8°6′40″S 79°4′30″V (Chan Chan Archaeological Zone) / 8.11111°S 79.07500°V | Cultural: (i), (iii) | 600 hectarei (1.500 acri) | 1986 | 1986– | Eroziune naturală | [16][17] | |
Potosí | Potosí, ![]() 19°35′1″S 65°45′11″V ({{PAGENAME}}) / 19.58361°S 65.75306°V | Cultural: (ii), (iv), (vi) | 11.810 hectarei (29.200 acri) | 1987 | 2014– | Continuarea exploatării miniere a lăsat muntele poros și instabil, provocând prăbușirea unor porțiuni ale vârfului, de asemenea ținta viitoarei exploatări de către Corporația Mineritului Bolivian. Recomandările pentru conservarea sitului nu au fost respectate. | [18] | |
Orașul Coro și portul său | VenFalcón,![]() 11°25′N 69°40′V (Coro and its Port) / 11.417°N 69.667°V | Cultural: (iv), (v) | 107 hectarei (260 acri) | 1993 | 2005– | Deteriorarea unui număr mare de structuri din cauza ploilor abundente între noiembrie 2004 și februarie 2005, precum și construcția unui nou monument, o pasarelă pe plajă și o poartă de intrare în oraș în zona tampon, care ar putea avea un impact considerabil asupra valorii sitului | [19][20] | |
Crac des Chevaliers și Cetatea Saladinului | ![]() | Syria Guvernoratul Homs și Guvernoratul Latakia Governorates, ![]() 34°46′54″N 36°15′47″E (Crac des Chevaliers and Qal’at Salah El-Din) / 34.78167°N 36.26306°E | Cultural: (ii)(iv) | 9 hectarei (22 acri) | 2006 | 2013– | Războiul Civil Sirian | [21] |
Ansamblul de la Bamian | ![]() | AfgBamyan,![]() 34°49′55″N 67°49′36″E (Cultural Landscape and Archaeological Remains of the Bamiyan Valley) / 34.83194°N 67.82667°E | Cultural: (i), (ii), (iii), (iv), (vi) | 159 hectarei (390 acri) | 2003 | 2003– | Stare fragilă de conservare datorată abandonului, acțiunilor militare și exploziilor de dinamită, care ar putea provoca pericole, cum ar fi riscul de prăbușire a nișelor lui Buddha, deteriorarea în continuare a picturilor murale rupestre, jafurile și săpăturile ilicite. Distrugerea în timpul stăpânirii Talibanilor datorită învățăturilor lor potrivit cărora statuile sunt urâciuni pentru Islam. | [22][23] |
East Rennell | ![]() | Solomon IslandRennell și Bellona,![]() 11°40′59″S 160°10′59″E (East Rennell) / 11.68306°S 160.18306°E | Natural: (ix) | 37.000 hectarei (91.000 acri) | 1998 | 2013– | Deteriorarea sitului din cauza exploatării forestiere și a efectului acesteia asupra ecosistemului local | [24] |
Parcul Național Everglades | ![]() | United StatesFlorida,![]() 25°19′N 80°56′V (Everglades National Park) / 25.317°N 80.933°V | Natural: (viii), (ix), (x) | 592.920 hectarei (1.465.100 acri) | 1979 | 1993–2007, 2010– | Deteriorări datorate Uraganului Andrew și deteriorarea debitului și a calității apei din cauza dezvoltării agricole și urbane (1993); degradarea continuă a sitului rezultând într-o pierdere a habitatului marin și declinul speciilor marine (2010) | [25][26] [27] |
Fortificațiile de pe coasta Caraibelor din Panama | ![]() | PanProvincia Colón,![]() 9°33′14″N 79°39′21″V (Fortifications on the Caribbean Side of Panama: Portobelo-San Lorenzo) / 9.55389°N 79.65583°V | Cultural: (i), (iv) | — | 1980 | 2012– | Factori de mediu, lipsă de întreținere și dezvoltare urbană | [28][29] |
Parcul Național Garamba | ![]() | DemProvincia Orientală,![]() 4°0′N 29°15′E (Garamba National Park) / 4.000°N 29.250°E | Natural: (vii), (x) | 500.000 hectarei (1.200.000 acri) | 1980 | 1984–1992, 1996– | Reducerea populației de rinoceri albi septentrionali (1984); braconajul a doi rinoceri albi, uciderea a trei rangeri și lipsa unui plan de măsuri corective de către autorități (1996) | [30]> [31] |
Hatra | ![]() | IrqGuvernoratul Ninive,![]() 35°35′17″N 42°43′6″E (Hatra) / 35.58806°N 42.71833°E | Cultural: (ii), (iii), (iv), (vi) | 324 hectarei (800 acri) | 1985 | 2015– | Deteriorări cauzate de grupurile armate | [32] |
Centrul vechi din Hebron | PalGuvernoratul Hebron,![]() 31°31′27″N 35°6′32″E (Hebron/Al-Khalil Old Town) / 31.52417°N 35.10889°E | Cultural: (ii), (iv), (vi) | 20,6 hectarei (51 acri) | 2017 | 2017– | [33] | ||
Centrul vechi din Șahrisabz | UzbRegiunea Kașkadaria,![]() 39°3′0″N 66°50′0″E (Historic Centre of Shakhrisyabz) / 39.05000°N 66.83333°E | Cultural: (iii), (iv) | 240 hectarei (590 acri) | 2000 | 2016– | Distrugerea clădirilor din cartierele medievale și dezvoltarea urbană din zonă. | [34][35] | |
Centrul vechi din Viena | ![]() | Aut Viena, ![]() 48°12′N 16°22′E (Vienna) / 48.200°N 16.367°E | Cultural: (ii)(iv)(vi) | 371 hectarei (920 acri) | 2001 | 2017– | Proiecte pentru clădiri noi cu multe etaje ce nu se conformă cu arhitectura zonei | [36] |
Centrul vechi din Zabīd | ![]() | YemAl Hudaydah,![]() 14°12′N 43°19′E (Historic Town of Zabīd) / 14.200°N 43.317°E | Cultural: (ii), (iv), (vi) | — | 1993 | 2000– | Starea deteriorării clădirilor istorice | [37][38] |
Insule și zone protejate din Golful Californiei | MexicoBaja California, Baja California Sur, Sonora, Sinaloa și Nayarit,![]() 27°38′N 112°33′V (Islands and Protected Areas of the Gulf of California) / 27.633°N 112.550°V | Natural: (vii), (ix), (x) | 688.558 hectarei (1.701.460 acri) | 2005 | 2019– | Dispariția iminentă a speciei vaquita, o marsopă endemică din golf | [39][40] | |
Parcul Național Kahuzi-Biega | ![]() | DemSud-Kivu și Maniema, ![]() 2°30′S 28°45′E (Kahuzi-Biega National Park) / 2.500°S 28.750°E | Natural: (x) | 600.000 hectarei (1.500.000 acri) | 1980 | 1997– | Defrișări, vânătoare, precum și război și lupte civile | [41][42] |
Parcurile Naționale Lacul Turkana | ![]() | Ken![]() 3°3′8″N 36°30′13″E (Lake Turkana National Parks) / 3.05222°N 36.50361°E | Natural: (viii)(x) | 161.485 hectarei (399.040 acri) | 1997 | 2018– | Impactul barajului Gilgel Gibe III asupra fluxului și ecosistemului lacului | [43][44] |
Parcul Național Manovo-Gounda St. Floris | ![]() | CenBamingui-Bangoran,![]() 9°0′N 21°30′E (Manovo-Gounda St Floris National Park) / 9.000°N 21.500°E | Natural: (ix), (x) | 1.740.000 hectarei (4.300.000 acri) | 1988 | 1997– | Pășunatul ilegal și braconajul, deteriorarea situației de securitate | [45][46] |
Minaretul din Jam | ![]() | AfgGhur,![]() 34°23′48″N 64°30′58″E (Minaret and Archaeological Remains of Jam) / 34.39667°N 64.51611°E | Cultural: (ii), (iii), (iv) | 70 hectarei (170 acri) | 2002 | 2002– | Lipsa protecției legale, lipsa măsurii de protecție sau a planului de gestionare, starea precară a sitului | [47][48] |
Monumentele medievale din Kosovo | ![]() | Kosovo 42°39′40″N 20°15′56″E (Medieval Monuments in Kosovo) / 42.66111°N 20.26556°E | Cultural: (ii), (iii), (iv) | 2,88 hectarei (7,1 acri) | 2004 | 2006– | Revoltele din Kosovo din 2004, lipsa protecției și gestionării legale; instabilitate politică și nesiguranță. | [49][50] |
Rezervația naturală integrală Mount Nimba | ![]() | CotPrefectura Lola,![]() ![]() 7°36′N 8°23′V (Mount Nimba Strict Nature Reserve) / 7.600°N 8.383°V | Natural: (ix), (x) | 18.000 hectarei (44.000 acri) | 1981 | 1992– | Concesiune de exploatare a minereului de fier pe o parte a sitului Patrimoniului Mondial și afluxul unui număr mare de refugiați în partea guineană a sitului | [51][52] |
Nan Madol | ![]() | MicronesiaInsula Temwen,![]() 6°50′23″N 158°19′51″E (Nan Madol: Ceremonial Centre of Eastern Micronesia) / 6.83972°N 158.33083°E | Cultural: (i), (iii), (iv), (vi) | 76,7 hectarei (190 acri) | 2016 | 2016– | Depunerea continuă a sedimentelor care subminează stabilitatea structurilor existente. | [53][54] |
Parcul Național Niokolo-Koba | ![]() | SenRegiunea Tambacounda și Regiunea Kédougou, ![]() 13°0′N 12°40′V (Niokolo-Koba National Park) / 13.000°N 12.667°V | Natural: (x) | 913.000 hectarei (2.260.000 acri) | 1981 | 2007– | Degradarea sitului, populația scăzută de mamifere, problemele de gestionare și impactul unui baraj propus pe Fluviul Gambia | [55][56] |
Okapi Wildlife Reserve | ![]() | Dem Provincia Orientală,![]() 2°0′N 28°30′E (Okapi Wildlife Reserve) / 2.000°N 28.500°E | Natural: (x) | 1.372.625 hectarei (3.391.830 acri) | 1996 | 1997– | Jefuirea facilităților parcului și uciderea elefanților ca urmare a unui conflict armat din zonă | [57][58] |
Ierusalimul Vechi | ![]() | JerIerusalim (UNESCO nu citează țara)[59] 31°46′36″N 35°14′3″E (Old City of Jerusalem and its Walls) / 31.77667°N 35.23417°E | Cultural: (ii), (iii), (vi) | — | 1981 | 1982– | Dezvoltare urbană necontrolată, deteriorarea generală a stării de conservare din cauza turismului și a lipsei de întreținere. | [60][61][62] |
Centrul vechi din Sana'a | ![]() | YemGuvernoratul Sana'a,![]() 15°21′20″N 44°12′29″E (Sana'a) / 15.35556°N 44.20806°E | Cultural: (iv), (v), (vi) | — | 1986 | 2015– | Războiul Civil Yemenit | [63] |
Centrul vechi din Ghadamès | LibGhadames,![]() 30°08′00″N 9°30′00″E (Old Town of Ghadamès) / 30.13333°N 9.50000°E | Cultural: (v) | — | 1986 | 2016– | Al Doilea Război Civil Libian | [11][64] | |
Centrul vechi din Djenné | ![]() | MalDjenné,![]() 13°54′23″N 4°33′18″V (Old Towns of Djenné) / 13.90639°N 4.55500°V | Cultural: (iii), (iv) | — | 1988 | 2016– | Insecuritate regională, starea deteriorării a centrului istoric, urbanizare și eroziune. | [65][66] |
Palestina: Țara Măslinelor și Viței - Peisajul cultural al Ierusalimului de Sud, Battir | Pal Battir, ![]() 31°43′11″N 35°7′50″E (Palestine: Land of Olives and Vines – Cultural Landscape of Southern Jerusalem, Battir) / 31.71972°N 35.13056°E | Cultural: (iv)(v) | 349 hectarei (860 acri) | 2014 | 2014– | Bariera de separare israeliană "ar putea izola fermierii de terenurile pe care le-au cultivat timp de secole". | [67][68] | |
Orașul fortificat Shibam | ![]() | YemGuvernoratul Hadhramaut,![]() 15°55′37″N 48°37′36″E (Shibam) / 15.92694°N 48.62667°E | Cultural: (iii), (iv), (v) | — | 1982 | 2015– | Amenințarea potențială a conflictului armat, care agravează problemele de protecție și gestionare deja observate la fața locului | [63] |
Pădurile tropicale din Atsinanana | ![]() | MadMadagascarul de est,![]() 14°28′S 49°42′E (Rainforests of the Atsinanana) / 14.467°S 49.700°E | Natural: (ix), (x) | 479.660 hectarei (1.185.300 acri) | 2007 | 2010– | Tăieri ilegale și vânătoare de lemuri pe cale de dispariție | [69][70] |
Rezervația biosferei Río Plátano | ![]() | HonLa Mosquitia,![]() 15°44′40″N 84°40′30″V (Río Plátano Biosphere Reserve) / 15.74444°N 84.67500°V | Natural: (vii), (viii), (ix), (x) | — | 1982 | 1996–2007, 2011– | Exploatarea forestieră, pescuitul și ocuparea terenurilor; braconajul și capacitatea redusă a statului de a gestiona situl; în mare parte din cauza deteriorării legii și a prezenței traficanților de droguri | [71][72] |
Siturile de artă rupestră din Tadrart Acacus | ![]() | LibFezzan,![]() 24°50′N 10°20′E (Rock-Art Sites of Tadrart Acacus) / 24.833°N 10.333°E | Cultural: (iii) | — | 1985 | 2016– | Al Doilea Război Civil Libian | [11][73] |
Samarra | ![]() | IraqSalah ad Din,![]() 34°12′N 43°52′E (Samarra Archaeological City) / 34.200°N 43.867°E | Cultural: (ii), (iii), (iv) | 15.058 hectarei (37.210 acri) | 2007 | 2007– | Situația rea de securitate în urma Războiului din Irak și lipsa controlului de stat pentru protecția și gestionarea sitului | [74][75] |
Rezervația faunistică Selous | TanzaniaRegiunile Coast, Morogoro, Lindi, Mtwara și Ruvuma,
| Natural: (ix), (x) | 5.120.000 hectarei (12.700.000 acri) | 1982 | 2014– | Explorarea și extragerea mineralelor, proiecte mari de infrastructură | [76] | |
Palmira | ![]() | Syria Guvernoratul Homs, ![]() 34°33′15″N 38°16′0″E (Site of Palmyra) / 34.55417°N 38.26667°E | Cultural: (i)(ii)(iv) | 0,36 hectarei (0,89 acri) | 1980 | 2013– | Războiul Civil Sirian | [77] |
Timbuktu | ![]() | MaliTimbuktu, Regiunea Tombouctou, ![]() 16°46′24″N 2°59′58″V (Timbuktu) / 16.77333°N 2.99944°V | Cultural: (ii), (iv), (v) | — | 1988 | 2012– | Amenințare de distrugere a grupurilor islamiste precum Al-Qaeda din Maghrebul islamic, Ansar Dine și Boko Haram. Unele monumente sunt acum jefuite și distruse. | [78][79] |
Monumentul funerar de la Askia | ![]() | MaliGao, Regiunea Gao, ![]() 16°17′23″N 0°02′40″V (Tomb of Askia) / 16.28972°N 0.04444°V | Cultural: (ii), (iii), (iv) | 4,24 hectarei (10,5 acri) | 2004 | 2012– | Deteriorat de grupurile islamiste precum Al-Qaeda din Maghrebul islamic și Ansar Dine. | [79][80] |
Monumentele funerare ale regilor din Buganda de la Kasubi | ![]() | UgandaKampala,![]() 0°19′45″N 32°33′12″E (Tombs of Buganda Kings at Kasubi) / 0.32917°N 32.55333°E | Cultural: (i), (iii), (iv), (vi) | 27 hectarei (67 acri) | 2001 | 2010– | Distrugerea clădirii Muzibu Azaala Mpanga, principala sitului, prin incendiul din martie 2010 | [81][82] |
Patrimoniul Pădurilor Tropicale din Sumatra | IndonesiaSumatra,![]() 02°30′S 101°30′E (Tropical Rainforest Heritage of Sumatra) / 2.500°S 101.500°E | Natural: (vii), (ix), (x) | 2.595.124 hectarei (6.412.690 acri) | 2004 | 2011– | Braconaj, exploatare forestieră ilegală, agricoltură invazivă și planuri de construire a unor drumuri prin sit | [83][84] | |
Parcul Național Virunga | ![]() | DemNord-Kivu și Provincia Orientală , ![]() 0°55′N 29°10′E (Virunga National Park) / 0.917°N 29.167°E | Natural: (vii), (viii), (x) | 800.000 hectarei (2.000.000 acri) | 1979 | 1994– | Defrișări și braconaj ca urmare a afluxului de refugiați din cauza Războiului Civil din Rwanda | [85][86] |
Peisajul cultural minier Roșia Montană | ![]() | RomJudețul Alba,![]() 46°18′22″N 23°7′50″E (Islands and Protected Areas of the Gulf of California) / 46.30611°N 23.13056°E | Cultural: (ii)(iii)(iv) | 314,42 hectarei (776,9 acri) | 2021 | 2021– | Amenințări reprezentate de planurile de reluare a exploatării miniere, care ar deteriora o mare parte din peisajul protejat | [87][88] |
Note
- ^ „Abu Mena”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Abu Mena–Threats to the Site (2001)”. UNESCO. Accesat în .
- ^ 25th session 2001, p. 134.
- ^ „Air and Ténéré Natural Reserves”. UNESCO. Accesat în .
- ^ 16th session 1992, p. 29.
- ^ „Ancient City of Aleppo”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Ancient City of Bosra”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Ancient City of Damascus”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Ancient Villages of Northern Syria”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Archaeological Site of Cyrene”. UNESCO. Accesat în .
- ^ a b c d e „Libya's five World Heritage sites put on List of World Heritage in Danger”. UNESCO. . Accesat în .
- ^ „Archaeological Site of Leptis Magna”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Archaeological Site of Sabratha”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Ashur (Qal'at Sherqat)”. UNESCO. Accesat în .
- ^ 27th session 2003, pp. 123–124.
- ^ „Chan Chan Archaeological Zone”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „World Heritage Committee: Tenth session” (PDF). UNESCO. p. 6. Accesat în .
- ^ „City of Potosí”. whc.unesco.org (în engleză). Accesat în .
- ^ „Coro and its Port”. UNESCO. Accesat în .
- ^ 29th session 2005, pp. 102–103.
- ^ „Crac des Chevaliers and Qal'at Salah El-Din”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Cultural Landscape and Archaeological Remains of the Bamiyan Valley”. UNESCO. Accesat în .
- ^ 27th session 2003, pp. 122–123.
- ^ „World Heritage Committee inscribes East Rennell on the List of World Heritage in Danger”. World Heritage Committee. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Everglades National Park”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „World Heritage Committee: Seventeenth session” (PDF). UNESCO. pp. 20–21. Accesat în .
- ^ 34th session 2010, pp. 82–83.
- ^ „Fortifications on the Caribbean Side of Panama: Portobelo-San Lorenzo”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Panamanian fortifications inscribed on List of World Heritage in Danger”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Garamba National Park”. UNESCO. Accesat în .
- ^ 20th session 1996, p. 32.
- ^ „The Iraqi site of Hatra added to the List of World Heritage in Danger”. World Heritage Committee. UNESCO. Accesat în .
- ^ „World Heritage Committee inscribes new site and approves extension of existing site on UNESCO's World Heritage List”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Historic Centre of Shakhrisyabz”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Historic Centre of Shakhrisyabz, Uzbekistan, added to List of World Heritage in Danger”. UNESCO. . Accesat în .
- ^ „Historic Centre of Vienna inscribed on List of World Heritage in Danger”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Historic Town of Zabid”. UNESCO. Accesat în .
- ^ 24th session 2000, pp. 26–27.
- ^ „Islands and Protected Areas of the Gulf of California”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „The Islands and Protected Areas of the Gulf of California (Mexico) inscribed on the List of World Heritage in Danger”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Kahuzi-Biega National Park”. UNESCO. Accesat în .
- ^ 21st session 1997, pp. 19–20.
- ^ „Lake Turkana National Parks”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Lake Turkana National Parks (Kenya) inscribed on List of World Heritage in Danger”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Manovo-Gounda St Floris National Park”. UNESCO. Accesat în .
- ^ 21st session 1997, pp. 18–19.
- ^ „Minaret and Archaeological Remains of Jam”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „World Heritage Committee: Twenty-sixth session” (PDF). UNESCO. p. 55. Accesat în .
- ^ „Medieval Monuments in Kosovo”. UNESCO. Accesat în .
- ^ 30th session 2006, pp. 157–158.
- ^ „Mount Nimba Strict Nature Reserve”. UNESCO. Accesat în .
- ^ 16th session 1992, pp. 26–28.
- ^ „Nan Madol: Ceremonial Centre of Eastern Micronesia”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Four sites inscribed on UNESCO's World Heritage List”. UNESCO. . Accesat în .
- ^ „Niokolo-Koba National Park”. UNESCO. Accesat în .
- ^ 31st session 2007, pp. 41–43.
- ^ „Okapi Wildlife Reserve”. UNESCO. Accesat în .
- ^ 21st session 1997, p. 19.
- ^ Situl a fost propus de Iordania. UNESCO a declarat că „În conformitate cu rezoluțiile relevante ale ONU, Ierusalimul de Est rămâne parte a Teritoriului Palestinian Ocupat, iar statutul Ierusalimului trebuie rezolvat în cadrul negocierilor dintre Israel și Palestina."
- ^ „Old City of Jerusalem and its Walls”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „World Heritage Committee: Sixth session” (PDF). UNESCO. pp. 10–12. Accesat în .
- ^ „UNESCO replies to allegations”. UNESCO. . Accesat în .
- ^ a b „Yemen's Old City of Sana'a and Old Walled City of Shibam added to List of World Heritage in Danger”. World Heritage Committee. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Old Town of Ghadamès”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Old Towns of Djenné”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Mali's Old Towns of Djenné on List of World Heritage in Danger”. UNESCO. . Accesat în .
- ^ „Palestine: Land of Olives and Vines – Cultural Landscape of Southern Jerusalem, Battir”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Palestine: Land of Olives and Vines - Cultural Landscape of Southern Jerusalem, Battir, inscribed on World Heritage List and on List of World Heritage in Danger”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Rainforests of the Atsinanana”. UNESCO. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ 34th session 2010, pp. 57–58.
- ^ „Río Plátano Biosphere Reserve”. UNESCO. Accesat în .
- ^ 20th session 1996, p. 29.
- ^ „Rock-Art Sites of Tadrart Acacus”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Samarra Archaeological City”. UNESCO. Accesat în .
- ^ 31st session 2007, pp. 152–153.
- ^ „Selous Game Reserve”. UNESCO World Heritage Centre (în engleză). Accesat în .
- ^ „Site of Palmyra”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Timbuktu”. UNESCO. Accesat în .
- ^ a b „Heritage sites in northern Mali placed on List of World Heritage in Danger”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Tomb of Askia”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Tombs of Buganda Kings at Kasubi”. UNESCO. Accesat în .
- ^ 34th session 2010, pp. 103–105.
- ^ „Tropical Rainforest Heritage of Sumatra”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Danger listing for Indonesia's Tropical Rainforest Heritage of Sumatra”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Virunga National Park”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „World Heritage Committee: Eighteenth session” (PDF). UNESCO. pp. 21, 51. Accesat în .
- ^ „Roșia Montană Mining Landscape”. UNESCO. Accesat în .
- ^ „Cultural sites in Africa, Arab Region, Asia, Europe, and Latin America inscribed on UNESCO's World Heritage List”. UNESCO. Accesat în .
Bibliografie
- „World Heritage in Danger: A compendium of key decisions on the conservation of natural World Heritage properties via the List of World Heritage in Danger” (PDF). Gland, Switzerland: IUCN. . Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- Chape, Stuart; Spalding, Mark; Jenkins, Martin (). The world's protected areas: status, values and prospects in the 21st century (ed. illustrated). University of Castile-La Mancha. ISBN 978-0-520-24660-7. Accesat în .
- Timothy, Dallen J.; Nyaupane, Gyan P. (). Cultural heritage and tourism in the developing world: a regional perspective. Contemporary geographies of leisure, tourism and mobility. 10 (ed. illustrated). Taylor & Francis. ISBN 978-0-415-77622-6. Accesat în .
- „World Heritage Committee: Eighth session” (PDF). UNESCO. Accesat în .
- „World Heritage Committee: Sixteenth session” (PDF). UNESCO. Accesat în .
- „World Heritage Committee: Twentieth session” (PDF). UNESCO. Accesat în .
- „World Heritage Committee: Twenty-first session” (PDF). UNESCO. Accesat în .
- „World Heritage Committee: Twenty-third session” (PDF). UNESCO. Accesat în .
- „World Heritage Committee: Twenty-fourth session” (PDF). UNESCO. Accesat în .
- „World Heritage Committee: Twenty-fifth session” (PDF). UNESCO. Accesat în .
- „World Heritage Committee: Twenty-seventh session” (PDF). UNESCO. Accesat în .
- „World Heritage Committee: Twenty-eighth session” (PDF). UNESCO. Accesat în .
- „World Heritage Committee: Twenty-ninth session” (PDF). UNESCO. Accesat în .
- „World Heritage Committee: Thirtieth session” (PDF). UNESCO. Accesat în .
- „World Heritage Committee: Thirty-first session” (PDF). UNESCO. Accesat în .
- „World Heritage Committee: Thirty-third session” (PDF). UNESCO. Accesat în .
- „World Heritage Committee: Thirty-fourth session” (PDF). UNESCO. Accesat în .