Aurel Muntean
Aurel Muntean | |
Date personale | |
---|---|
Născut | 1882 Merghindeal, Austro-Ungaria |
Decedat | 1940 Huedin, Regatul României |
Cetățenie | ![]() ![]() |
Ocupație | Preot |
Limbi vorbite | limba română ![]() |
Modifică date / text ![]() |
Aurel Muntean (n. 2 mai 1882, Merghindeal, Austro-Ungaria – d. 10 septembrie 1940, Huedin, Regatul României) a fost un deputat în Marea Adunare Națională de la Alba Iulia, organismul legislativ reprezentativ al „tuturor românilor din Transilvania, Banat și Țara Ungurească”, cel care a adoptat hotărârea privind Unirea Transilvaniei cu România, la 1 decembrie 1918.[1]:p. 77[2]
Biografie
Aurel Muntean, a studiat teologia, slujind la începutul carierei ca preot în Valea Drăganului, din județul Cluj.[1]:p. 181
Parintele Aurel a păstorit mai mulți ani în parohia Sebeșului Mare (Valea Draganului), după care a fost numit de Consistoriul Eparhial Cluj, protopop al Huedinului în anul 1923. Ca partizan și prieten cu Octavian Goga la Ciucea. A fost ales senator în sesiunea parlamentară din 1926—27.
Protopopul Aurel Munteanu a primit moartea martirică în 10 septembrie 1940, trecând prin chinuri groaznice. A fost bătut în plină stradă cu pumnii și ciomege, a fost trântit la pământ, i-au smuls părul și barba cu carne cu tot, iar unul dintre asasini i-a înfipt un par în gură până i-a ieșit prin ceafă, se menționează într-un raport al Ministerului Afacerilor Străine.[3]
Activitatea politică
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/68/1918_-_Credentional-Vasile-Goldis.jpg/170px-1918_-_Credentional-Vasile-Goldis.jpg)
Ca deputat în Adunarea Națională din 1 decembrie 1918 a reprezentat, ca delegat de drept, despărțământul Huedin al "Astrei" . Pe lângă activitatea religioasă a desfășurat o intensă activitate culturală în cadrul Partidului Național Țărănesc în Consiliul aceluiași municipiu, făcând parte și din delegația permanentă a acestuia .A desfășurat o intensă activitate în cadrul mai multor societăți de binefacere și culturale din localitate, iar pe teren politic a contribuit la organizarea secției feminine a partidului.[1]:p. 181[4]:p. 97
Recunoașteri
Note
- ^ a b c Ioan I. Șerban (coord.), Dicționarul personalităților Unirii. Trimișii românilor transilvăneni la Marea Adunare Națională de la Alba Iulia, Muzeul Național al Unirii, Alba Iulia, 2003
- ^ Rezoluțiunea Adunării Naționale de la Alba Iulia, pe site-ul Institutului Național al Patrimoniului, accesat la 6 mai 2018
- ^ Iulian Dumitrașcu. „Primul protopop de Huedin a suferit moarte martirică. 76 ani s-au scurs de la martiriu”. Accesat în .
- ^ Daniela Comșa, Eugenia Glodariu, Maria M. Jude, Clujenii și Marea Unire, Muzeul Național Transilvania, Cluj-Napoca, 1998
Bibliografie
- Ioan I. Șerban, Dorin Giurgiu, Ionela Mircea, Nicolae Josan, Dicționarul personalităților Unirii. Trimișii românilor transilvăneni la Marea Adunare Națională de la Alba Iulia, Muzeul Național al Unirii, Alba Iulia, 2003, ISBN 973-8141-90-7
- Gelu Neamțu, Mircea Vaida-Voevod, 1 decembrie 1918. Mărturii ale participanților, vol. I-II, Editura Academiei Române, București, 2005, ISBN 973-27-1258-9 (vol. I); ISBN 973-27-1264-3 (vol. II)
Lectură suplimentară
- Daniela Comșa, Eugenia Glodariu, Maria M. Jude, Clujenii și Marea Unire, Muzeul Național Transilvania, Cluj-Napoca, 1998
- Florea Marin, Medicii și Marea Unire, Editura Tipomur, Târgu Mureș, 1993
- Silviu Borș, Alexiu Tatu, Bogdan Andriescu, (coord.), Participanți din localități sibiene la Marea Adunare Națională de la Alba Iulia din 1 decembrie 1918, Editura Armanis, Sibiu, 2015
Legături externe
- Membrii de drept ai Marii Adunării Naționale de la Alba-Iulia din 1 decembrie 1918, lista publicată în „Gazeta Oficială”, Sibiu, nr. 1, 1/14 decembrie 1918
- 1 decembrie 1918, Marea Unire de la Alba Iulia. Mărturii, documente și semnificații