Alexandria, România
Alexandria | |
— municipiu și reședință de județ[*] — | |
Reședință | Alexandria[*] |
---|---|
Componență | Alexandria[*] |
Guvernare | |
- primar al municipiului Alexandria | Victor Drăgușin[1][2] (PSD, ) |
Suprafață | |
- Total | 9,56 km² |
Altitudine[4] | 47 m.d.m. |
Populație (2021) | |
- Total | 40.390 locuitori |
- Densitate | 5,282 loc./km² |
Fus orar | UTC+2 |
Cod poștal | 140001–140113 |
Prezență online | |
site web oficial ![]() GeoNames ![]() | |
![]() | |
Modifică date / text ![]() |
Alexandria este municipiul de reședință al județului Teleorman, Muntenia, România. Orașul este așezat în sudul Câmpiei Române pe partea dreaptă a râului Vedea, în zona de contact a Câmpiei Boian cu Câmpia Găvanu-Burdea, la 41 de metri altitudine și are o suprafață de 9,56 km². Municipiul se află la 88 km distanță de București.
Scurt istoric
Ideea întemeierii orașului Alexandria își are originea în hotărârea unor grupuri de locuitori din Zimnicea și Mavrodin de a înființa un oraș liber de orice ingerință străină. Întemeiat în 1834, după planurile urbanistice elaborate de inginerul austriac Moritz von Ott[5], orașul și-a luat numele domnitorului de atunci al Țării Românești, Alexandru Dimitrie Ghica, ale cărui oseminte se găsesc depuse astăzi într-un monumental sarcofag din incinta Catedralei Episcopale “Sfântul Alexandru” din municipiu.[6]
Demografie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Circle_frame.svg/200px-Circle_frame.svg.png)
Componența etnică a municipiului Alexandria
Români (86,57%)
Romi (1,79%)
Alte etnii (0,08%)
Necunoscută (11,56%)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Circle_frame.svg/200px-Circle_frame.svg.png)
Componența confesională a municipiului Alexandria
Ortodocși (86,02%)
Alte religii (1,56%)
Necunoscută (12,42%)
Conform recensământului efectuat în 2021, populația municipiului Alexandria se ridică la 40.390 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 45.434 de locuitori.[7] Majoritatea locuitorilor sunt români (86,57%), cu o minoritate de romi (1,79%), iar pentru 11,56% nu se cunoaște apartenența etnică.[8] Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (86,02%), iar pentru 12,42% nu se cunoaște apartenența confesională.[9]
Populația aflată în evidența serviciului public comunitar local de evidență a persoanelor, actualizată la data de 01.01.2020, la nivelul Municipiului Alexandria însumează 49.878 persoane.
Din totalul de 49.878 persoane, 23.868 sunt bărbați, iar diferența de 26.010 sunt femei.[10]
![]() | Graficele sunt indisponibile din cauza unor probleme tehnice. Mai multe informații se găsesc la Phabricator și la wiki-ul MediaWiki. |
Date: Recensăminte sau birourile de statistică - grafică realizată de Wikipedia
Politică și administrație
Municipiul Alexandria este administrat de un primar și un consiliu local compus din 19 consilieri. Primarul, Victor Drăgușin, de la Partidul Social Democrat, este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:[11]
Partid | Consilieri | Componența Consiliului | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Partidul Social Democrat | 11 | ||||||||||||
Partidul Național Liberal | 8 |
Turism
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/Catedrala_Episcopal%C4%83_%E2%80%9ESf._Alexandru%E2%80%9D_din_Alexandria.jpg/185px-Catedrala_Episcopal%C4%83_%E2%80%9ESf._Alexandru%E2%80%9D_din_Alexandria.jpg)
- Catedrala ortodoxă cu hramul „Sfântul Alexandru”, construită între 1869 și 1898, în stil bizantino-romanic, cu picturi murale interioare realizate în 1898 de Ștefan Luchian și Constantin Artachino. Aici sunt depuse osemintele domnitorului în cinstea căruia s-a dat numele catedralei: Alexandru Dimitrie Ghica.
- Biserica „Sfinții Apostoli Petru și Pavel” (1842-1846, restaurată în 1902-1904)
- Biserica cu hramul „Sfinții Împărați Constantin și Elena” (1852)
- Biserica cu hramul „Adormirea Maicii Domnului” (1858-1860)
- Biserica cu hramul „Izvorul Tămăduirii” (1859-1861)
- Monumentul ridicat în memoria țăranilor uciși în timpul Răscoalei din 1907
- Monumentul eroilor căzuți pe câmpul de luptă în timpul primului război mondial
- Busturile lui Alexandru Ghica și Alexandru Ioan Cuza, realizate în anul 1914 de către sculptorul I. Iordănescu
- Muzeul Județean Teleorman [12]
Personalități
- Mihai Ciubotaru (n. 1967), savant, profesor de biologie moleculară la Yale University din SUA[13];
- Ion Moraru, profesor de istorie, publicist, scriitor, s-a născut la 24 decembrie 1932, la Vaslui, dar a trăit pe meleagurile Teleormanului, care „l-a adoptat”;
- Alexandru Colfescu (1899 - 1976), primar, magistrat, publicist, solist vocal, violonist și interpret de romanțe;
- Anghel Demetriescu (1847 - 1903), istoric, scriitor;
- Iancu Borcea Cârlig (1898 / 1899 - aprox. 1981), țambalist, cântăreț de folclor și café-concert;
- Liviu Vasilică (1950 - 2004), cântăreț de muzică populară;
- Cătălin Botezatu (n. 1966), creator de modă;
- N. I. Apostolescu (1876 - 1918), istoric literar.
Transport
Datorită așezării sale, orașul Alexandria a fost și continuă să fie un nod de căi de comunicație. Face legătura între capitala țării, București, și multe dintre orașele de provincie sau leagă aceste orașe între ele:
- DN6 leagă Bucureștiul, prin Alexandria, de Roșiorii de Vede, Caracal, Craiova, Timișoara;
- DN52 leagă Alexandria de Turnu Măgurele, Corabia, Calafat etc;
- DN51 leagă Alexandria de Zimnicea;
- D.J. 504 leagă Alexandria de Pitești și Câmpulung;
- D.J. 601 leagă Alexandria, prin Găești, de Târgoviște;
- D.J. 506 face legătura între Alexandria și Giurgiu.
Distanțele în km între Alexandria și principalele orașe din zonă sunt:
- Alexandria - București, 88 km;
- Alexandria - Pitești, 120 km;
- Alexandria - Craiova, 140 km;
- Alexandria - Zimnicea, 45 km;
- Alexandria - Turnu Măgurele, 48 km;
- Alexandria - Giurgiu , 80 km.
Orașul Alexandria se află pe linia de cale ferată CFR Roșiorii de Vede - Zimnicea, realizată la sfârșitul secolului al XIX-lea, când s-a construit și gara, legându-l de un important nod de cale ferată, Roșiorii de Vede, prin care se poate ajunge la toate magistralele feroviare din țară.
Referințe
- ^ Rezultatele alegerilor locale din 2012 (PDF), Biroul Electoral Central
- ^ Rezultatele alegerilor locale din 2016, Biroul Electoral Central
- ^ Neagu Djuvara (), O scurtă istorie a românilor povestită celor tineri, Editura Humanitas, p. 186, ISBN 978-973-50-1952-5
- ^ http://www.alexandria.ro/alexandria/asezare-geografica/ Lipsește sau este vid:
|title=
(ajutor) - ^ Arhiva de arhitectura
- ^ P, A. (), Știi de unde vine denumirea orașului tău? Etimologia numelor orașelor și județelor României, Atlas Geografic
- ^ „Rezultatele recensământului din 2011: Tab8. Populația stabilă după etnie – județe, municipii, orașe, comune”. Institutul Național de Statistică din România. iulie 2013. Accesat în .
- ^ „Rezultatele recensământului din 2021: Populația rezidentă după etnie (Etnii, Macroregiuni, Regiuni de dezvoltare, Județe, Municipii, orașe și comune)”. Institutul Național de Statistică din România. iunie 2023. Accesat în .
- ^ „Rezultatele recensământului din 2021: Populația rezidentă după religie (Religii, Macroregiuni, Regiuni de dezvoltare, Județe, Municipii, orașe și comune*)”. Institutul Național de Statistică din România. iunie 2023. Accesat în .
- ^ Bdan F. „referinta pop”. Arhivat din original la 2020-10-27. Accesat în 25 octombrie 2020. Verificați datele pentru:
|access-date=
(ajutor) - ^ „Rezultatele finale ale alegerilor locale din 2020” (Json). Autoritatea Electorală Permanentă. Accesat în .
- ^ „Site Oficial Muzeul Judetean Teleorman”. Arhivat din original la 2020-10-27. Accesat în 25 octombrie 2020. Verificați datele pentru:
|access-date=
(ajutor) - ^ https://www.researchgate.net/profile/Mihai_Ciubotaru
Vezi și
- Vitănești - Răsmirești (arie de protecție specială avifaunistică).
Bibliografie
- Constantin N. Velichi, Conspiratorii, Editura Albatros, București, 1979
- Ioan Mărculeț (coord.), Dicționarul așezărilor urbane din România, București, 2013.
Legături externe
![Commons](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Alexandria în imagini
- Imagini vechi din Alexandria
|