Slipp
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/Ris%C3%B8r_slipp%2C_Ris%C3%B8r%2C_Norway.jpg/250px-Ris%C3%B8r_slipp%2C_Ris%C3%B8r%2C_Norway.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Slip-V%C3%A4rldens_%C3%A4nde-Ystad.jpg/250px-Slip-V%C3%A4rldens_%C3%A4nde-Ystad.jpg)
En slipp er et forseggjort opptrekk for båter og skip. Slippen gjør det mulig å trekke fartøyet fra flytende posisjon og opp på tørt land.[1] Mange slipper ender i en stor verkstedshall.
Slippen består av en dramekanisme, en vogn som er utstyrt med støttestag (vogge) for å holde båten loddrett, og en skinnegang som går på skrå ned i og under vannet til det er dypt nok til at båten blir liggende riktig mens den trekkes opp.
Slippen er en del av det nødvendige utstyret for skipsverft, der en enten ville ha tilgang til bunnen av båten for rustbehandling eller andre arbeider, men også for å kunne arbeide under tak. De største fartøyene som seiler i dag, kan ikke slippsettes, men må i dokk.
Småbåter i områder med stor tidevannsforskjell løser problemet ved å legge båten over en sandbanke ved flo sjø. Når der er fjære, ligger båten flere meter over havflaten og en har flere timer på seg før båten flyter igjen.
Referanser
- ^ Vidar Nilssen. «Risøyhamn slipp Andøya». www.vesteraalen.info. Besøkt 20. januar 2021. «Men større båter måtte slippsettes, og i 1929-30 bygget Aronsen to patent rulleslipper for farkoster med opptil 120 fots kjøllengde. Slippen ble flittig brukt, og man så i sin tid ofte 6 båter samtidig på slippen. Skinnegangene etter slippen kan ennå sees.»