Liste over universitet og høgskoler i Norge
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d9/Universitetet_i_Oslo_sentrum.jpg/250px-Universitetet_i_Oslo_sentrum.jpg)
Høyere utdanning i Norge tilbys ved flere typer læresteder, herunder universitet, vitenskapelige høgskoler, høgskoler og andre institusjoner med akkrediterte høgskolestudier.
De fleste akkrediterte lærestedene er statlige, og alle akkrediterte læresteder er underlagt universitets- og høyskoleloven. Det stilles spesifikke krav til institusjoner innen de ulike kategoriene. For å oppnå eller beholde status innen de respektive kategoriene må institusjonen akkrediteres av NOKUT (Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen).
I Norge er det pr. 2024: ti universiteter, seks vitenskapelige høgskoler og åtte høgskoler med statlig eierskap.
Til sammen finnes det totalt 48 private og offentlige høyskoler og universiteter.
Universiteter
Norge hadde fra 1811 til 1946 bare ett universitet, Universitetet i Oslo (Det Kongelige Frederiks Universitet til 1939). De fem eldste universitetene omtales ofte som U5-gruppen eller de gamle universitetene.[1] Dette er i tillegg til UiO Universitetet i Bergen, Universitetet i Tromsø, NTNU og Norges miljø- og biovitenskapelige universitet. Etter årtusenskiftet har institusjonslandskapet vært i endring, gjennom at mange tidligere regionale høyskoler har søkt og fått universitetsstatus gjennom NOKUT, mens andre har som ambisjon å få universitetsstatus. Som følge av dette har Norge gått fra å ha få universiteter og mange høyskoler frem til årtusenskiftet, til å ha mange universiteter og relativt få gjenværende høyskoler, samtidig som det er større forskjeller mellom universitetene i historie, studietilbud, forskningsinnsats og orientering.
Faglige krav til et universitet idag er blant annet å ha fem utdanningstilbud som gir høyere grad (mastergrad), med jevn produksjon av kandidater på både høyere og lavere grad innen disse fagtilbudene. Institusjonen må også ha fire separate doktorgradsløp med jevn produksjon av kandidater. Inndelingen i høgskoler og universiteter, slik den er i Norge - der begge typer institusjon gir samme kvalifikasjoner, men det er antall doktorgradsstudier som skiller dem - er særnorsk, og åpner for at alle høgskoler kan bli universiteter.[2]
Evaluering og akkreditering i henhold til disse kravene skjer av NOKUT.[3] Etter at den nye loven ble vedtatt har Høgskolen i Stavanger, Norges landbrukshøgskole, Høgskolen i Agder, Høgskolen i Bodø og Høgskolen i Oslo og Akershus fått opprykk til å bli universiteter. Etter at Høgskolen i Stavanger ble universitet har flere andre høgskoler uttalt universitetsambisjoner. De forskjellige høgskolene har valgt forskjellige strategier, men sammenslåing er en gjenganger. Fellesnevneren for disse er at de er svært langsiktige.
Vitenskapelige høgskoler
En vitenskapelig høgskole er i det norske utdanningssystemet en utdanningsinstitusjon på universitetsnivå innenfor snevrere fagområder, med samme type ansvar og fullmakter for utdanning, forskning og forskerutdanning. Statusen som vitenskapelig høgskole fås gjennom akkreditering av NOKUT. Det teologiske menighetsfakultet (nå MF vitenskapelig høyskole) var den første institusjonen som fikk opprykk fra statusen som høgskole, til vitenskapelig høgskole etter at loven ble endret i 2005. De siste høgskoler som fikk opprykk var Misjonshøgskolen, BI og Høgskolen i Molde (1. januar 2010)[6], og anno 2010 er det ni vitenskapelige høgskoler i Norge. De vitenskapelige høgskolene har rett til å bruke betegnelsen Specialized University Institution på engelsk.
Høgskoler
Statlige høgskoler
Dagens statlige høgskoler er i all hovedsak skapt ved sammenslåingen av vel 200 høgskoler under høgskolereformen[7] gjennomført i 1994 av utdanningsminister Gudmund Hernes. Gjennom reformen ble distriktshøgskoler, lærerhøgskoler, handelshøgskoler og så videre slått sammen til høgskolesentre. Tre av høgskolene fra denne reformen, Høgskolen i Stavanger, Høgskolen i Agder og Høgskolen i Bodø, har blitt akkreditert universiteter.
Høgskolen i Bodø søkte om universitetsstatus høsten 2009, og ble 19. november 2010 av departementet akkreditert som universitet.[8] Institusjonen endret navn til Universitetet i Nordland fra 1. januar 2011. Høgskolen i Molde ble vitenskapelig høgskole (i logistikk) fra og med 1. januar 2010.[9] Høgskolen i Tromsø fusjonerte 1. januar 2009 med Universitetet i Tromsø. Fra 1. august 2011 ble Høgskolen i Oslo og Høgskolen i Akershus slått sammen til Høgskolen i Oslo og Akershus.[10] 1. august 2013 fusjonerte Høgskolen i Finnmark med Universitetet i Tromsø.[11]
Andre statlige høgskoler
Andre statlige høgskoler omfatter etatsintern utdanning på høgskolenivå for Forsvaret og Politiet.
Navn[4] | År | Studier[5] | Tidligere navn/enheter |
---|---|---|---|
Forsvarets høgskole, Bergen, Lillehammer, Oslo, Trondheim | 2002 | ulike | inkluderer bl.a. Krigsskolen, Sjøkrigsskolen, Luftkrigsskolen og Cyberingeniørskolen |
Politihøgskolen, Bodø, Kongsvinger, Oslo, Stavern | 1920 | polititjeneste | Statens Politiskole |
Private høgskoler
Navn[4] | År | Studier[5] | Tidligere skoler |
---|---|---|---|
Ansgar høyskole, Kristiansand | 1913/1959 | pastor/menighetsarbeider, musikk, interkulturelle studier, psykologi | |
Dronning Mauds Minne Høgskole for barnehagelærerutdanning, Trondheim | 1947 | barnehagelærer | |
Fjellhaug Internasjonale Høgskole, Oslo | 1898 | teologi og misjon, pastor/menighetsarbeider, misjonær, kristendomskunnskap/KRLE. | |
Høyskolen for Ledelse og Teologi, Oslo, Stavanger | 2008 | pastor, menighetsarbeider | |
Høyskolen Kristiania, Bergen, Oslo | 1914 | økonomi, markedsføring, design | Westerdal, Norges Informasjonsteknologiske Høgskole, Nordisk Institutt for Scene og Studio, Norges dansehøyskole |
Lovisenberg diakonale høgskole, Oslo | 1864/1994 | sykepleier mm. | |
NLA Høgskolen, Bergen, Kristiansand, Oslo | 1968 | lærerutdanning, kristendomskunnskap, mediefag | Gimlekollen (1981-2013) |
Høgskoler med akkrediterte studietilbud
Den følgende listen omfatter høgskoler med akkrediterte studietilbud, det vil si institusjoner som ikke betegnes som høyere utdanningsinstitusjoner som sådan, men som har fått akkreditert et (eller flere) studier på høyere utdanningsnivå. En institusjon kan for eksempel få akkreditert en bachelorutdanning i markedsføring av NOKUT uten at institusjonen i seg selv er akkreditert på det nivået. Institusjoner med akkrediterte enkeltstudier kan bruke betegnelsen høyskole/høgskole/høgskule, selv om de ikke har institusjonell høyskoleakkreditering. De faller også inn under universitets- og høyskoleloven, og kan f.eks. bruke den beskyttede tittelen professor.
Navn[4] | År | Studier[5] |
---|---|---|
Atlantis medisinske høgskole, Oslo | 1987 | medisin grunnfag, bachelor i medisin, bachelor i ernæring |
Barratt Due musikkinstitutt, Oslo | 1927 | utøvende musiker |
Bergen Arkitekthøgskole (BAS) | 1986 | arkitektur |
Høgskulen for Grøn Utvikling (HGUt), Bryne | 2001 | Bachelorgrad i bygdeutvikling |
Høyskolen for dansekunst (HFDK), Oslo | 2015 | dansekunst og koreografi |
Høyskolen for yrkesfag, Gjøvik, Porsgrunn | 2015 | byggeplassledelse |
Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter KRUS, Lillestrøm | 1937 | straffegjennomføring |
Lillehammer Institute of Music Production and Industries (LIMPI) | 2018 | musikk |
Noroff, Bergen, Kristiansand, Oslo, Stavanger | 1987 | It-sikkerhet, spillteknologi, musikkproduksjon, grafisk design mm. |
Norsk barnebokinstitutt, Oslo | 1979 | forfatter |
Norsk Gestaltinstitutt, Sandvika | 1986 | gestaltterapi |
NSKI Høyskole, Oslo | 2009 | skuespill |
Oslo Nye Høyskole | 1998 | helsefag, statsvitenskap, psykologi, økonomi og markedsføring |
Steinerhøyskolen, Oslo | 1981 | lærer, barnehagelærer, særlig i Steinerskolen |
Skrivekunstakademiet, Bergen | 1985 | forfatter |
Referanser
- ^ «U5 bør forene krefter». Khrono. Besøkt 15. januar 2023.
- ^ Agnete Vabø (2007). «Politikkens gjenkomst». publisert av Forskningspolitikk. Besøkt 27. august 2008. «Bør det særnorske kriteriet at en institusjon er universitet hvis det har fire doktorgradsutdanninger, videreføres? - Hvis så er tilfellet, hviler det – i internasjonaliseringens tidsalder – et begrunnelsesansvar på dem som ønsker å videreføre en definisjon som ikke fins i noe annet land.» [død lenke]
- ^ For opprykk fra en annen institusjonsbetegnelse til universitet må institusjonen søke om universitetsakkreditering til NOKUT. NOKUT sender danner da en fagkomité som gjør en anbefaling til NOKUTs styre i henhold til kravene til universitetsstatus. Hvis styret etter anbefaling fra fagkomiteen godkjenner universitetssøknaden, blir den oversendt regjeringen for behandling av Kongen i statsråd. Høgskolene i Stavanger, Bodø og Agder har gjennom mange år arbeidet systematisk og målrettet mot å få universitetsstatus. De har også samarbeidet nært politisk for å få gjennom muligheten om faglig opprykk til universitet. Før lovendringen i 2005 var institusjonsopprykk en ren politisk avgjørelse.
- ^ a b c d e f «Institusjonar innan høgare utdanning». Nokut (norsk). Besøkt 11. mars 2024.
- ^ a b c d e f Oversikten er ment å være en antydning, og er ikke en uttømmende oversikt over hvilke fag som undervises, eller over samtlige profesjonsstudier som tilbys ved hver høgskole/universitet
- ^ «To nye vitenskapelige høyskoler». Besøkt 19. august 2008.
- ^ NOU 1988:28 Med viten og vilje var en utredning fra et utvalg ledet av Gudmund Hernes. Stortingsmelding nr 40 (1990–91) Fra visjon til virke, om høgre utdanning fra Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet ble lagt fram av Hernes som statsråd
- ^ Høgskolen i Bodø blir Universitetet i Nordland
- ^ «Høgskolen i Molde, vitenskapelig høgskole i logistikk». Besøkt 7. januar 2010. [død lenke]
- ^ Offisielt fra statsråd 21. januar 2011, regjeringen.no. Se også Sammenslåing av Høgskolen i Oslo og Høgskolen i Akershus, pressemelding fra Kunnskapsdepartementet, 21. januar 2011. Begge besøkt 23. januar 2011.
- ^ Offisielt fra statsråd 15. februar 2013
Se også
Eksterne lenker
- studentum.no Finn din utdanning
- nokut.no Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen
- lovdata.no Lov om universiteter og høyskoler
- utdanning.no Søk norske studieprogrammer
- dbh.nsd.uib.no Database for statistikk om høgre utdanning (DBH) Arkivert 15. april 2017 hos Wayback Machine.
- regjeringen.no Temaside utdanning - om regjeringens utdanningspolitikk
- Kunnskapsdepartementets oversikt over høyskoler og universiteter
- v
- d
- r
U5 | |
---|---|
Nye |
høyskoler
Statlige | |
---|---|
Private |
høyskoler
høyskoler
høyskoler
Det finnes i tillegg flere institusjoner med godkjente studier på høyskolenivå, men uten institusjonsakkreditering som høyskole. Disse har likevel rett til å kalle seg høgskole/høyskole.