Brukt i | Liao-dynastiet, Kara-Khitan, Jin-dynastiet, Kina,[1] Mongolia[1] |
---|
Region | Nordøstlige Kina (dagens provinser Liaoning og Jilin), sør for den historiske regionen Mandsjuria, og senere i den sentralasiatiske regionen Turkestan i det nåværende Kasakhstan. |
---|
Antall brukere | Utdødd |
---|
Lingvistisk klassifikasjon | Paramongolsk |
---|
Skriftsystem | Khitansk stor skrift, Khitansk liten skrift |
---|
Videre inndeling |
Inndeling | – |
---|
Skriftsystem | Khitansk stor skrift, Khitansk liten skrift |
---|
Språkkoder |
ISO 639-5 | zxt |
---|
Glottolog | kita1247 |
---|
Portal: Språk |
Khitansk, eller kitansk (khitansk: Khitai, khitansk stor skrift:
, khitansk liten skrift:
,[2] tradisjonell kinesisk: 契丹語, qìdānyǔ), også kjent som liao, er et utdødd språk som ble snakket fra det 4. århundre e.Kr. frem til omkring 1243. Khitansk ble snakket av khitanerne i det nordøstlige Kina, innenfor det som idag er provinsene Liaoning og Jilin, sør for den historiske regionen Mandsjuria. Fra 1124 ble det også snakket i den sentralasiatiske regionen Turkestan i det nåværende Kasakhstan.
Khitansk var nært beslektet med de mongolske språk,[3] og blir, sammen med tabgachisk, klassifisert som et paramongolsk språk.[4] Dette er språk med flere mongolske trekk; de er likevel såpass forskjellige fra historisk kjente mongolske språk til at de ikke kan være en direkte forgjenger til dem.[4] De antas imidlertid å ha en felles forgjenger med urmongolsk.[4]
Khitansk var det offisielle språket til Liao-dynastiet (907–1125) og Kara-Khitan (1124–1218). Khitansk ble skrevet ved hjelp av to forskjellige skriftsystemer som er kjent som khitansk stor skrift og khitansk liten skrift. Den lille skriften var en stavelsesskrift. Etter Liao-dynastiets fall, ble den brukt av de tungusisktalende jursjenerne til å skrive jursjensk helt til jursenerne i 1191 fikk sin egen skrift under Jindynastiet (1115–1234). Den store skriften var logografisk liksom kinesisk skrift. Denne skriften ble også brukt av stammen tuoba til å skrive tabgachisk.
Vokabular
Årstider
Khitansk | Oversettelse | Mongolsk skrift | Moderne mongolsk uttale |
heu.ur | vår | qabur | havar |
ju.un | sommer | jun | zun |
n.am.ur | høst | namur | namar |
u.ul | vinter | ebül | övöl |
Tall
Khitansk | Oversettelse | Mongolsk skrift | Moderne mongolsk uttale |
*omc | en | onca «unik» | onts (unik) |
j.ur.er | andre | jirin «to» | jirin (to), jiremsen (dobbel/gravid) |
hu.ur.er | tredje | gurba «tre» | gurav, gurvan, guramsan (trippel) |
durer/duren | fire | dörben | döröv, dörvön |
tau | fem | tabun | tav, tavan |
t.ad.o.ho | femte | tabu-daki | tav dahi |
*nil | seks | jirgugan | zurgaa («jir'gur» eller 2x3) |
da.lo.er | syvende | dologa «syv» | doloo |
nyo.i | åttende | nayim «åtte» | naim |
*is, onyo | ni | yesü | yüs, yüsön |
jau | hundre | jagun | zuu, zuun |
ming | tusen | minggan | myanga, myangan |
Dyr
Khitansk | Oversettelse | Mongolsk skrift | Moderne mongolsk uttale |
te.qo.a | kylling | taqiya | tahia |
ni.qo | hund | noqai | nohoi |
s.au.a | falk | sibuga | shuvuu |
em.a | geit | imaga | yamaa |
tau.li.a | hare | taulai | tuulai |
mo.ri | hest | mori | mori |
uni | ku | üniye | ünee |
mu.ho.o | slange | mogoi | mogoi |
Retninger
Khitansk | Oversettelse | Mongolsk skrift | Moderne mongolsk uttale |
ud.ur | øst | doruna | dorno |
dzi.ge.n | venstre | jegün | züün |
bo.ra.ian | høyre | baragun | baruun |
dau.ur.un | midten | dumda | dund |
xe.du.un | horisontal | köndelen | höndölön |
ja.cen.i | grense | jaqa | zasan, zaag |
Tid
Khitansk | Oversettelse | Mongolsk skrift | Moderne mongolsk uttale |
suni | natt | söni | shönö |
un.n/un.e | nå, nåværende | önö | önöö |
Personlige relasjoner
Khitansk | Oversettelse | Mongolsk skrift | Moderne mongolsk uttale |
c.i.is | blod | cisu | tsus |
mo ku | kvinne | eme | em |
deu | yngre bror | degü | düü |
n.ai.ci | venn | nayija | naiz |
na.ha.an | onkel | nagaca | nagats |
s.ia/s.en | godt | sayin | sain |
g.en.un | tristhet, anger | genü= «å angre» i brevet til Arghun Khan) | genen, gem |
ku | person | kümün | hün, hümün |
Stammeadministrasjon
Khitansk | Oversettelse | Mongolsk skrift |
cau.ur | kriger | cagur, som i «tsa'urgalan dairakh» |
nai/nai.d | ledere, embedsmenn | «-d» er et flertallssuffix=noyan, noyad er flertall |
t.em- | å skjenke en tittel | temdeg «tegn» |
k.em | dekret | kem kemjiye «law/norm» |
us.gi | brev | üseg |
ui | tema | üile |
qudug | velsignet | qutug |
xe.se.ge | del, seksjon, provins | keseg |
ming.an | militær enhet på tusen | minggan |
Grunnleggende verb
Khitansk | Oversettelse | Mongolsk skrift |
p.o | bli | bol- |
p.o.ju | oppdra | bos- |
on.a.an | falle | una- |
x.ui.ri.ge.ei | overføre | kür-ge- |
u- | gi | ög- |
sa- | å oppholde seg | sagu- |
a- | være | a- «leve», som i «aj ahui» |
Naturlige objekter
Khitansk | Oversettelse | Mongolsk skrift | modern mongolsk uttale |
eu.ul | sky | egüle | üül |
s.eu.ka | dugg | sigüderi | shüüder |
sair | måne | sara | sar |
nair | solen | nara | nar |
m.em/m.ng | sølv | mönggö | möng |
Referanser
- ^ a b «ScriptSource - Kitan». Besøkt 24. juni 2024.
- ^ "Khitan" på Omniglot.
- ^ Herbert Franke, John King Fairbank, Denis Crispin Twitchett, Roderick MacFarquhar, Denis Twitchett, Albert Feuerwerker. The Cambridge History of China, Vol. 3: Sui and T'ang China, 589–906. Part 1, p.364
- ^ a b c Janhunen 2003, side 391-403
Denne artikkelen er en spire. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Litteratur
- Janhunen, Juha (2003). The Mongolic Languages. Routledge, 11. september 2003. ISBN 978-0-7-007-1133-8. ISBN 0-7007-1133-3.
Oppslagsverk/autoritetsdata | GND |
---|