Dragsug
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e0/Peloton_01.jpg/300px-Peloton_01.jpg)
Et dragsug eller en slippstrøm er en turbulent vake, et punkt eller område med lavere trykk enn omgivelsene som oppstår bak et objekt når det beveger seg gjennom en fluid (for eksempel luft). Den oppstår på grunn av at objektet i bevegelse tvinger partiklene i luftens molekyler fra hverandre. Ettersom disse ikke samles igjen med en gang etterpå oppstår det et lite undertrykk bak objektet som er i bevegelse.
På vegen
Slippstrøm kan brukes for å konservere energi. Slippstrøm utnyttes blant annet i sport, eksempelvis i sykling og motorsport hvor man kan legge seg tett bak en forangående deltaker for å bli «tauet» og dermed spare energi eller få større fart siden man ikke selv behøver å «brøyte» luftmolekylene på samme måte. For en syklist anslås det at man på denne måten kan spare omtrent 30% av sin egen energi.[1]
I motorsport, som for eksempel Formel 1, utnyttes slippstrømmen til forbikjøring på rettstrekker ved at bilen som ligger bak får mindre luftmotstand og kan hente større hastighet som kan brukes til forbikjøring. I svinger vil vaken som slippstrømmen skaper derimot gjøre at bilen som ligger bak får mindre nedoverkraft fra vingene, som gjør det vanskelig å ligge tett på bilen foran.
Fly
I flytrafikken kan slippstrømmen fra et fly skape turbulens for et annet fly som flyr inni denne slippstrømmen.[2] Dette kan være av flere årsaker til turbulens, og kan føre til ulykker.[3]
Ved tauing av seilfly med slepefly er det vanlig at flyet som ligger bak plasserer seg litt over eller under slippstrømmen.[4]
I naturen
I naturen utnyttes slippstrømmen av fugler eksempelvis ved at de flyr i bestemte formasjoner slik at luftmolekylene brøytes for fuglen bak. Mønsteret på slippstrømmen fra flaggermusvinger har blitt studert.[5]
Referanser
- ^ https://ing.dk/artikel/cykling-vinden-er-den-hardeste-modstander-46849 Cykling: Vinden er den hårdeste modstander
- ^ «Hva forårsaker turbulens?». KLM Blog. 27. september 2018. Besøkt 14. september 2022.
- ^ Jensen, Margit Lundø (25. mars 2017). «Passerende fly skaper turbulens. Flere hundre ganger har det gitt flyvere problemer». Tu.no. Besøkt 14. september 2022.
- ^ «Norges luftsportforbund - INSTRUKTØRHÅNDBOKEN Kapitel: 02 Dato: 2019-04-01 ØVELSER I FLYSLEP» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 14. september 2022. Besøkt 14. september 2022.
- ^ Strande, Mona (6. februar 2007). «Skal det være et flaggermus-fly?». Tu.no. Besøkt 14. september 2022.