Domkirkegården
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/51/Trondheim_-_cemtery_near_Nidaros_Cathedral_05.jpg/250px-Trondheim_-_cemtery_near_Nidaros_Cathedral_05.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6f/Biskop_Peter_Olivarius_Bugge_%281764_-_1849%29_m_fl..jpg/250px-Biskop_Peter_Olivarius_Bugge_%281764_-_1849%29_m_fl..jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d7/General_Georg_Frederik_von_Krogh%27s_Familie-Begravelse_2.jpg/250px-General_Georg_Frederik_von_Krogh%27s_Familie-Begravelse_2.jpg)
Domkirkegården er en gravlund for Domkirkens og Vår Frue kirkes sogn i Midtbyen (Trondheim) i sentrum av Trondheim. Kirkegården ligger rundt Nidarosdomen og grenser mot både Erkebispegården og Bispegata. Den ble anlagt i middelalderen, sannsynligvis på samme tid som oppføringen av både Kristkirken og den eldre Mariakirken mot slutten av 1000-tallet. Domkirkegården har et areal på 30 daa.
Historie
Domkirkegården ble anlagt tidlig i middelalderen, og er således brukt blitt til begravelser for Trondheims borgere i mer enn 900 år. Både Frostating og Øreting ble ofte avholdt på kirkegården, og derfor også kongehyllinger. Kongens hyllingsstol, også kalt Gradene var en paviljong som lå nordøst for Domkirken, og var sannsynligvis bygd på fundamentet av den eldre Mariakirken (revet rundt 1185). Restene av Gradene ble funnet under arkeologiske utgravninger utover 1800-tallet.[1]
Den nordøstlige delen av kirkegården ble på 1600-tallet brukt som fattigkirkegård, mens den sørøstlige delen ble overdratt til Vår Frue sogn som deres nye kirkegård i 1830. Like sørøst for Domkirken var det opprinnelig en soldatkirkegård, men denne ble ikke regnet for å være eksklusiv før Carl Jacob Waldemar von Schmettow ble gravlagt på dette området i 1821.[2] I kirkegårdens nordøstre hjørne lå opprinnelig bispegården, som nå ligger i det nordvestre hjørnet.
Domkirkegården inneholder en rekke rikt utsmykkede gravmonumenter både for kjente byborgere og familiegraver. Den inneholder også et krigsminnesmerke for ofre som falt under andre verdenskrig.[3] I moderne tid er Domkirkegården regnet for å være et arkeologisk fornminne med sine om lag 1 200 registrerte gravminner, men er fremdeles i bruk som gravplass for familier med gravplass på kirkegården, samt enkelte gravnedleggelser (urner) i nyere tid.
Kjente personer som hviler på Domkirkegården
|
|
Familie- og slektsgraver
- Angell
- Bachke
- Bruun
- Digre
- Daae
- Erichsen
- Getz
- Gram
- Hirsch
- Holtermann
- Horneman
- Huitfeldt
- Jenssen
- Klingenberg
- Knudtzon
- von Krogh
- Krohg/Stabell
- Lindboe
- Lowzow/Nissen
- Lyng
- Lysholm
- Matheson
- Matzow
- Meincke
- Møller
- Piene
- Prytz
- Selmer
- Thams
- Thaulow
- Ullmann
Se også
Referanser
Litteratur
- Bratberg, Terje T. V. (2008). Trondheim byleksikon. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 137–138 og 286. ISBN 978-82-573-1762-1.
Eksterne lenker
- (en) Domkirkegården, Trondheim – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- Kart over Domkirkegården og Vår Frue kirkegård (Allslekt.org)
- Kart over Domkirkegården 1879 (Allslekt.org)
- v
- d
- r
![Kors](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Coa_Illustration_Cross_Easter.svg/30px-Coa_Illustration_Cross_Easter.svg.png)
![Trondheims kommunevåpen](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Trondheim_komm.svg/40px-Trondheim_komm.svg.png)