Assisi
Assisi | |||||
---|---|---|---|---|---|
![]() | |||||
| |||||
Land | ![]() | ||||
Region | ![]() | ||||
Provins | Perugia (1921–) Regio VI Umbria (7 f.Kr.–) Romersk Italia (–7 f.Kr.) | ||||
Status | Kommune | ||||
Tilstøtende kommuner | Bastia Umbra, Cannara, Perugia, Valfabbrica, Bettona, Nocera Umbra, Spello, Valtopina, Gualdo Tadino | ||||
Postnummer | 06081 | ||||
Retningsnummer | 075 | ||||
Areal | 187,19 km²[1] | ||||
Befolkning | 27 605[2] (2023) | ||||
Bef.tetthet | 147,47 innb./km² | ||||
Høyde o.h. | 424 meter | ||||
ISTAT-nummer | 054001 | ||||
![]() Assisi 43°04′12″N 12°37′03″Ø | |||||
Assisi på Commons |
Assisi | |||
---|---|---|---|
![]() ![]() | |||
![]() Overkirken i San Franceso-kirken i Assisi med malerier fra Giottos verksted | |||
Land | ![]() | ||
Sted | Umbria | ||
Innskrevet | 2000 | ||
Kriterium | I, II, III, IV, VI | ||
Se også | Verdensarvsteder i Europa | ||
Referanse | UNESCO nr. 990 |
Assisi (fra latin: Asisium) er en italiensk by og kommune i fjellene i provinsen Perugia i regionen Umbria på den venstre flanken av fjellet Monte Subasio. I henhold til folketellingen hadde byen en befolkningen 27 721 innbyggere i 2012,[3] beregnet til 28 352 innbyggere for 2017.[4]
Assisi er generelt kjent som fødestedet til den latinske poeten Propertius, født i tiden 50-45 f.Kr. Det er også fødestedet til den hellige Frans (født som Giovanni di Pietro di Bernardone), som grunnla den katolske munkeordenen fransiskanerne i byen i 1208. Byen er også kjent for den hellige Klara (født Chiara Offreduccio) som grunnla nonneordenen fattigsøstrene som senere ble til klarissene etter hennes død i 1253. Den hellige Gabriele Possenti på midten av 1800-tallet var også født i byen.
Assisi har en lang kunsttradisjon gjennom århundrene og har en rekke velkjente kunstverker i byen. Den har også et rikt antall kirker. I 2000 har UNESCO kollektivt listet de fransiskanske bygningene i Assisi som en del av verdensarven. Begrunnelsen er blant annet at «dets mesterverk fra middelalderen, slik som Basilica di San Francesco og malerier av Cimabue, Pietro Lorenzetti og Giotto har gjort Assisi til et fundamentalt referansepunkt for utviklingen av italiensk og europeisk kunst og arkitektur.»[5]
Assisi ble rammet av to ødeleggende jordskjelv som rystet Umbria 26. september 1997. Jordskjelvene kom i rask rekkefølge og ble registrert med 5,7 og 6,0 på styrke. Mange eldgamle bygninger fikk omfattende skader.
Mens en gruppe spesialister inspiserte skadene på Basilica di San Francesco, rystet et etterskjelv stedet og forårsaket at kuppelen kolapset. To fransiskanerbrødre som var blant gruppen og to av spesialistene ble drept. Kirken ble stengt i to år for restaurering, mange av de andre bygningene tok det ennå lengre tid å få gjenoppbygget og restaurert.
Frans og fransiskanerkloster
Frans av Assisi ble født her i 1182 og ligger begravd i en monumental basilika (1228—1252). Kirken er bygd i gotikk og har freskomalerier, blant annet av Giotto. Over Frans' fødested ligger fransiskanernes kloster med kirken Chiesa Nuova, et kjent pilegrims- og turiststed og et sentrum for økumenikk. Et jordskjelv i 1997 påførte kirken betydelige skader, men er delvis restaurert. En del takmalerier er ødelagte.
Chiara-kirken
Byen inneholder også Santa Chiara-kirken fra 1257 med Klara av Assisis grav og rett nedenfor byen, på utsiden av bymuren ligger San Damiano-kirken hvor Frans av Assisi opplevde at Kristus snakket til ham fra korset.
Rocca Maggiore
Over byen kneiser festningen Rocca Maggiore. Dagen festning er fra 1367. En tidligere festning ble delvis revet av den rasende befolkningen i 1189 og mange rike og adelige familier flyktet til Perugia.
Byen er omsluttet av en romersk bymur, men spredde seg utenfor denne allerede i 1200-tallet, og muren ble forsterket og utvidet.
Ca. 4 km ovenfor byen ligger fjellhulene i Carceri hvor Frans og fransiskanerbrødrene trakk seg tilbake i stillhet.
Helgener
Assisi var hjemsted for flere helgener, blant disse var:
- Agnes av Assisi, død 1253, yngre søster av Klara
- Klara av Assisi, død 1253
- Frans av Assisi, død 1226
- Gabriele Possenti, død 1862
- Rufinus av Assisi, død på 200-tallet, første biskop av Assisi
- Vitalis av Assisi, død 1370
- Sylvester av Assisi, død 1240, en av de første tolv tilhengerne av Frans
Transport
jernbanestasjonen i Assisi, som ble åpnet i 1866, utgjør en del av jernbanestrekningen Foligno–Terontola, som også knytter Firenze med Roma. Stasjonen er lokalisert på Piazza Dante Alighieri, i frazione til Santa Maria degli Angeli, rundt 5 km sørvest byens sentrum.
Referanser
- ^ «Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011». Istituto nazionale di statistica. Besøkt 16. mars 2019.
- ^ https://demo.istat.it/?l=it.
- ^ Demografisk statistikk ISTAT Arkivert 22. mai 2013 hos Wayback Machine.. Befolkningsstatistikk fra Istituto nazionale di statistica, per 31. desember 2012.
- ^ «Assisi», City Population
- ^ «Assisi, the Basilica of San Francesco and Other Franciscan Sites», UNESCO
Eksterne lenker
- Offisielt nettsted
- (en) Assisi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Assisi – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
- Chisholm, Hugh, red. (1911): «Asisium» i: Encyclopædia Britannica (11. utg.). Cambridge University Press
- v
- d
- r
- Assisi
- Bastia Umbra
- Bettona
- Bevagna
- Campello sul Clitunno
- Cannara
- Cascia
- Castel Ritaldi
- Castiglione del Lago
- Cerreto di Spoleto
- Citerna
- Città della Pieve
- Città di Castello
- Collazzone
- Corciano
- Costacciaro
- Deruta
- Foligno
- Fossato di Vico
- Fratta Todina
- Giano dell'Umbria
- Gualdo Cattaneo
- Gualdo Tadino
- Gubbio
- Lisciano Niccone
- Magione
- Marsciano
- Massa Martana
- Monte Castello di Vibio
- Monte Santa Maria Tiberina
- Montefalco
- Monteleone di Spoleto
- Montone
- Nocera Umbra
- Norcia
- Paciano
- Panicale
- Passignano sul Trasimeno
- Perugia
- Piegaro
- Pietralunga
- Poggiodomo
- Preci
- San Giustino
- Sant'Anatolia di Narco
- Scheggia e Pascelupo
- Scheggino
- Sellano
- Sigillo
- Spello
- Spoleto
- Todi
- Torgiano
- Trevi
- Tuoro sul Trasimeno
- Umbertide
- Valfabbrica
- Vallo di Nera
- Valtopina