Vidor Zsigmond
Vidor Zsigmond | |
Született | Lustig Zsigmond 1835. október 7. Nagykálló |
Elhunyt | 1908. március 1. (72 évesen)[1] Budapest VII. kerülete |
Állampolgársága | osztrák–magyar |
Gyermekei | Vidor Emil |
Foglalkozása |
|
Sírhelye | Kozma utcai izraelita temető (1-21-2) |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Vidor Zsigmond, Lustig[2] (Nagykálló, 1835. október 7. – Budapest, Erzsébetváros, 1908. március 1.)[3] orvos, szemorvos és kórházi főorvos Budapesten. Vidor Emil apja, Szilárd Leó nagyapja.
Életútja
Vidor (Lustig) Jakab (1805–1882)[4] órás és Popper Betti (1814–1873)[5] polgári szülők fia. A gimnáziumot és egyetemet Pesten végezte, s 1859 végétől Hirschler Ignác mellett segédorvos volt. 1860-ban orvosdoktori oklevelet nyert. 1861-ben Bécsbe ment, ahol Alt és Jäger tanárok mellett fél évig működött. 1862-től Pesten mint önálló szemorvos működött. 1868-ban a szegény gyermekkórházban, 1871-ben az Izraelita Kórház szemészeti osztályának főorvosává választották. 1902. május 10-én gyakorlatát megszüntette. Kiváló sakkbarát és a budapesti sakk-kör díszelnöke volt. A Bach-korszakban Vidor nélkül sakkozóink szétzüllöttek volna; ugyanis, amikor a hírhedt Prottmann feloszlatta a régi Pesti Sakk-kört és eltiltotta a sakkjáték gyakorlatát, mert abban a „király” ellen támadások terveztetnek és hajtatnak végre, Vidor ekkor a jelesebb sakkozókat együtt tartotta magánlakásán. Erkel Ferenc halála után ő tartotta a megemlékezést a Pesti Sakk-körben 1893. október 30-án.[6]
A szaklapokban megjelent cikkeinek jegyzékét lásd a Szinnyei Repertóriuma III. kötetében.
Magánélete
Házastársa Davidsohn Jeanetta (Janka) volt, Davidsohn Mór bankigazgató lánya, akivel 1866. június 20-án Pesten kötött házasságot.
Gyermekei
- Vidor Emil (1867–1952) építész. Felesége tószegi Freund Gizella (1878–1918) volt.
- Vidor Margit (1868–1937), férjezett Scheiber Endréné.[7]
- Vidor Leó (1870–1877)
- Vidor Tekla (1871–1939), férjezett Szilárd (Spitz) Lajosné[8]
- Vidor Hedvig (1873–1877)
- Vidor Béla (1874–1875)
- Vidor Alfréd (1876–1945) fakereskedő. Felesége Polacsek Karolina volt.[9]
- Vidor Gyula (1878–1880)
- Vidor Júlia (1880–1942). Férje Quastler Vilmos (1872–1954) magánhivatalnok volt.[10]
- Vidor Zoltán Samu (1887–1888)
Munkái
- A gyakorlati szemészet tankönyve. Írta Carioni Stellwag Károly. Ford. Pest, 1868. (M. Orvosi Könyvkiadó Társaság Könyvtára VI.)
- Rückblick auf die im Pester Kinderspitale vom 1. Jänner 1869 bis 31 Deczember 1871. behandelten Augenkrankheiten (Budapest, 1883)
Jegyzetek
- ↑ Vidor Zsigmond, http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC16241/16774.htm
- ↑ Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 4797/1863
- ↑ Halotti bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári halotti akv. 395/1908. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2020. június 23.)
- ↑ Vidor Jakab halotti bejegyzése a pesti neológ izraelita hitközség halotti akv. 512/1882. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2020. június 23.)
- ↑ Vidor Jakabné halotti bejegyzése a pesti neológ izraelita hitközség halotti akv. 1086/1873. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2020. június 23.)
- ↑ Dr. Vidor Zsigmond (1893). „Megemlékezés Erkel Ferencről”. Budapesti Sakk-Szemle V (8., 9., 10.). (Hozzáférés: 2018. október 20.)
- ↑ Vidor Margit halotti bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári halotti akv. 162/1937. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2020. június 23.)
- ↑ Vidor Tekla halotti bejegyzése a Budapest XIII. kerületi polgári halotti akv. 472/1939. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2020. június 23.)
- ↑ Vidor Alfréd házasságkötési bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári házassági akv. 72/1906. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2020. június 23.)
- ↑ Vidor Júlia házasságkötési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 724/1906. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2020. június 23.)
Források
- Magyar életrajzi lexikon I–II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1967–1969
- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái XIV. (Telgárti–Zsutai). Budapest: Hornyánszky. 1914.
További információk
- Gergely András: Jeles magyar zsidó orvosok lexikona. Makkabi, Budapest, 2001
- Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Zsidó Lexikon, Budapest, 1929. 950. o. Online elérés
- Zsidó síremlékek Budapesten. Szerk. Haraszti György. Nemzeti Kegyeleti Bizottság, Budapest, 2004
Orvostudományi portál
Zsidóságportál