Vargyas
![]() | Ez a szócikk Vargyas faluról szól. Hasonló címmel lásd még: Vargyas (egyértelműsítő lap). |
Vargyas (Vârghiș) | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Történelmi régió | Székelyföld | ||
Fejlesztési régió | Közép-romániai fejlesztési régió | ||
Megye | Kovászna | ||
Község | Vargyas | ||
Rang | községközpont | ||
Irányítószám | 527180 | ||
Körzethívószám | 0267 | ||
SIRUTA-kód | 65002 | ||
Népesség | |||
Népesség | 1472 fő (2021. dec. 1.) | ||
Magyar lakosság | 1612 (2011)[1] | ||
Népsűrűség | 20,96 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 497 m | ||
Terület | 70,24 km² | ||
Időzóna | EET, UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Vargyas weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Vargyas témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Vargyas (románul Vârghiș) falu Romániában, Kovászna megyében, Erdővidéken, az azonos nevű község központja.
Fekvése
Sepsiszentgyörgytől 57 km-re északnyugatra, Baróttól 9 km-re északnyugatra, a Persányi-hegység keleti előterében, a Vargyas-patak mellett fekszik.
Története
1332-ben Vaygias néven említik. Területét már a rómaiak is ismerték. Az Oklánd felé vezető műút közelében a római limes egyik jelzőtornyának maradványa Hagymás várának maradványai láthatók. Ettől nem messze a Rika-erdőben kör alaprajzú kora középkori vár romjai láthatók, melyet a nép Attila várának nevez, melynek közelében temették el Réka királynét. A falu eredetileg a Trencsen-hegyen volt és a tatárjárás után települt mai helyére. 13. századi alszegi temploma a mai unitárius templom közelében állt, a 15. században gótikus stílusban átépítették, a 19. század elején lebontották. Köveit beépítették az új, 1813-1820 között épített unitárius templomba. A falutól délre a Szenti mart nevű határrészen egy régi templom alapjait tárták fel, melyet az egykori Szentmárton templomának tartanak. Az ortodox templom 1807-ben épült. A faluban már a 15. században volt a Dániel családnak két kúriája, ezeket azonban a 16. században török felégette. A 17. század közepén helyettük épült fel az öt toronnyal erősített késő reneszánsz várkastély. A kastélyt a 17. század végén a császáriak lerombolták, de 1723-ban újjáépült, 1853-ban és 1922-ben bővítették, ma kissé leromlott állapotban van. Udvarán dendrológiai park található. A falu határában egykor vasat és szenet bányásztak.
20. század
1910-ben 1793 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Homoródi járásához tartozott.
1992-ben 1983 lakosából 1925 magyar, 35 román, 23 cigány volt.
1994-ben lebontották az 1841-ben épült régi református templomot, a gyülekezet attól kezdve a Daniel-kastélyban tartotta istentiszteleteit. Az új református templom tervét Makovecz Imre készítette el.[2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/Vargyas.jpg/220px-Vargyas.jpg)
1997. május 31-én helyezték el az új hajlék alapkövét. Ekkor bukkantak a két középkori (alszegi) templom falmaradványaira, kőből faragott ablak- és ajtókeret-töredékekre, valamint egy székely rovásírásos, kőből faragott tárgyra, valószínűleg keresztelőmedencére, melynek olvasata „Íme a Te fiad!” (idézet János evangéliumából: 19,26). Makovecz Imre néhány faldarabot mementóként visszahelyezett az új templom falába. Az új vargyasi templomot 2005. október 2-án szentelték fel.
A római katolikus kápolnát 1997. július 8-án kezdik építeni és 1998. október 28-án szentelték fel.
Látnivalók
- A fafaragó népművész Máthé Ferenc Il. állandó kiállítása.
- A bútorfestő és fafaragó Sütő család kiállítása.
- Hagymás várának romjai (római eredetű).
- Ríka várának romjai a Ríka erdőben.
- Szentmárton középkori falu templomának romjai.
- A Daniel-kastély (15. századi eredetű, jelenlegi formája 18. századi). (Jelenleg az esztergomi önkormányzat tulajdona)
- A Súgó-patak völgyében 56 m hosszú barlangot a Súgólikat tárták fel
- Az alsó bárói udvarba feltörő ásványvizet 1964 és 1983 között "Borsil" néven palackozták.
- Unitárius templom
- Az új református templom, Makovecz Imre műve
- Vargyas, székely–magyar rovásírásos keresztelő medence (esetleg kereszt talapzat)
- Unitárius templom belseje
- Unitárius templom belseje
Híres emberek
- A Dániel család sok neves tagja származik innen:
- Daniel István (1684-1774), író és műfordító
- Daniel Polixénia (1720-1775) író
- Daniel Gábor (1854–1919) politikus, országgyűlési képviselő
- Itt született 1874. március 29-én Szolga Ferenc természettudományi szakíró.
- Itt született 1886-ban Adorján Jenő nyelvtanár, irodalomtörténész.
- Itt született 1931-ben Borbáth Károly történész.
- Itt született 1927. május 4-én Máthé Ferenc Il. neves népművész.
- Itt él Soós Attila rajzművész
Testvértelepülések
Vésztő, Magyarország (1991)
Pápakovácsi, Magyarország
Szabadszállás, Magyarország
Poroszló, Magyarország (2003)[4]
Jegyzetek
- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Kovászna megye. adatbank.ro
- ↑ A Daniel bárók, a Sütő család és a Makovecz-templom Indulj el egy úton - barangoló portál
- ↑ Hosszú, Gábor (2013): Rovás Atlasz. 58-61. oldal. ISBN 978-963-08-5812-0. Budapest
- ↑ Testvértelepülési kapcsolatok Poroszló Önkormányzata
Külső hivatkozások
- Vargyas község honlapja
- Képek a vargyasi Daniel-kastélyról
- Vargyas község leírása
- A vargyasi bútorfestő és fafaragó Sütő család honlapja
- erdelyiturizmus.hu Archiválva 2008. január 26-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Vargyasi képek, 2005[halott link]
- Szász András: Vargyas
- Hereditatum - online műemlék adatbázis
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap