Vajai-tó Természetvédelmi Terület
Vajai-tó Természetvédelmi Terület | |
![]() | |
Vajai-tó, úszó szigetek | |
Ország | ![]() |
Elhelyezkedése | |
Terület | 0,778 km² |
Alapítás ideje | 1996 |
Felügyelő szervezet | Hortobágyi Nemzeti Park |
![]() ![]() Vajai-tó Természetvédelmi Terület Pozíció Magyarország térképén | |
![]() |
A Vajai-tó Természetvédelmi Területen belül található a különleges úszólápokról nevezetes 78 hektár kiterjedésű vajai őstó, mely egyben horgásztó is. A szabadon látogatható természetvédelmi területek közé tartozik.
Fekvése
Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében, az Északkelet-Nyírség-ben, Vajától délnyugatra található az úszó lápszigetekkel tarkított vajai őstó.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/Vaja_10.jpg/180px-Vaja_10.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/aa/Vaja_2.jpg/180px-Vaja_2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dd/Vaja_3.jpg/180px-Vaja_3.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f7/Nymphaea_alba01.jpg/180px-Nymphaea_alba01.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e6/Eretes_sticticus.jpg/180px-Eretes_sticticus.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/25/Spitzschlammschnecke.jpg/180px-Spitzschlammschnecke.jpg)
Kialakulása
Az utolsó jégkorszak előtti ősi folyók, az Ős-Tisza és Ős-Szamos a Kárpátok hegyeit elhagyva a síkságon terítették le hordalékaikat, mely az idők folyamán a szélfútta homok vándorlás, mozgása következtében buckákká, dombokká formálódott. A homokdombok közötti mélyedésekben összegyűlt talajvízből és csapadékból lefolyástalan tavak alakultak ki, a vajai tóhoz hasonlóan, melyek elmocsarasodtak, területük és környékük mezőgazdasági művelésre alkalmatlanná vált.
E nyírségi lefolyástalan mélyedéseket az 1800-as évek végén mesterséges csatornákkal kötötték össze, s vizüket a Tiszába vezették. Ez "Lónyai-főcsatorna" néven gyűjtötte össze a betorkolló kisebb csatornák vizét, így a Vajai-tó felesleges vizének elvezetésére megépített "Vajai Főfolyás" vizét is.
A Vajai-tó az ország azon ritka helyei közé tartozik, ahol még fellelhetők az úszó lápszigetek, s megfigyelhetők az azokon megtelepedett különleges, jégkorszakból visszamaradt ritka növények is.
Úszó lápi szigetek
Kialakulásuk egyszerű természeti jelenség: A különböző vízinövények (nád, és más gyékényfajok) sarjhajtásokat neveltek a víz felszínén, majd a vízen lebegő növényi részek, nádlevelek sokaságából az évek során vastag réteg alakult ki. Aztán az idők folyamán e lebegő rétegre a környező homokdombokról a szél port, szerves anyagokat, s különböző növények magvait szórta el. A vastag, levegővel nem érintkező eltőzegesedett rétegen kisarjadtak a szél, és a madarak hordta magvak, buja növényzet alakult ki.
Az egybefüggő, lebegő "ingóláp"-ból a szél kisebb-nagyobb részeket szakított le, így alakultak ki a kisebb-nagyobb bokrok, fák, nád, és aljnövényzettel borított úszó lápszigetek, melyek a vízállás szerint hol felemelkedtek, hol pedig visszasüllyedtek. Mivel az egész a víz felett lebegett, a növények nem tudtak legyökerezni a tó aljára.
Növényvilága
Az úszó lápszigeteken az éger, a fűz, s a fák lábain élő növények között páfrányokat, tőzegpáfrány (Thelypteris palastris), szálkás pajzsika (Dryoptteris palustris), a jégkorszakból ittmaradt tarajos pajzsika (Dryopteris cristata) található a nyúlánk sás (Carex elongata) kíséretében, vízi menta (Mentha aquatica), sokasága, réti füzény (Lythrum salicaria), hagymaburok, s a jó vízállású ingólápok ritka relikviumfaja a tőzegeper (Comarum palustre) is megtalálható itt.
A Vajai-tó növényvilága is változatos. Az úszó szigetek növényzetéhez hasonlóan több ritka növényfaj található a partmenti füzesek és nádasok környékén is. A nád- és gyékényszegélyezte partokon a zsurlók, mentafélék szomszédságában virít a sárga virágú salátaboglárka (Ficaria verna) és a lizinka futó változata a pénzlevelű lizinka (Lysimachia nummularia) is. A vízben számtalan hínárfajta: sima tócsagaz (Cetatophyllum submersum) stb. mellett virít a fehér tündérrózsa (Nymphaea alba). A tó mögötti befolyás környékén nyílik a mocsári gólyahír, a tüdőfű (Pulmonaria officinalis), a lizinka, a vízi menta, a befolyás mögött húzódó viszonylag háborítatlan rét növényei között pedig a pázsitfűfélék számos faja, mint a rezgőfű (Briza media), itt nő a réti kakukkszegfű (Dianthus superbus), réti boglárka (Ranunculus acris), a vadsóska (Rumex patentia) és füzikék (Epilobium spp.) is.
A tavat körülvevő szárazabb domboldalakon akác és fenyőerdők, homoki gyepek mozaikjain fellelhető a ligetszépe, a kék iringó, a vérehulló fecskefű és a kígyószisz is.
Állatvilága
A Vajai-tó állatvilága is változatos. A tó vizében él a csibor, a vízi skorpió, a botpoloska, a tavikagyló, a nagy mocsári csiga vagy hegyes iszapcsiga valamint a lapos, kerek tányércsiga.
A halak közül a betelepített ponty, amur, és egyéb halakon kívül számtalan keszegfaj, törpeharcsa, a lápi csík.
A kétéltűek közül megtalálható itt a tavi béka (Rana ridibunda), kecskebéka, és még számos békaféle.
A hüllők közül a vízisikló (Natrix natrix) és a mocsári teknős.
A madarak közül többféle vízimadár, mint a szárcsa, tőkés réce, a vadlúd, a fehér gólya. A nádasokban fészkel a nádirigó, a függőcinege és az őszapó is.
Források
- Vajai-tó TT. Hortobágyi Nemzeti Park Igazgatósága. (Hozzáférés: 2019. január 11.)
- 3/1996. (IV. 17.) KTM rendelet a Vajai-tó Természetvédelmi Terület létesítéséről. KTM, 1996. április 17. (Hozzáférés: 2019. január 11.)
- Nemzeti Ökológiai Hálózat - Lápok
- FETIKÖVIZIG - A Nyírség vízpótlása
- Natura 2000
Galéria
- Pénzlevelű lizinka (Lysimachia nummularia)
- Tüdőfű (Pulmonaria officinalis)
- Réti kakukkszegfű (Lychnis flos-cuculi)
- Közönséges lizinka (Lysimachia vulgaris)
- Szálkás pajzsika (Dryopteris carthusiana)
- Tarajos pajzsika (Dryopteris cristata).Védett! (Természetvédelmi értéke 10.000 forint)
- Hagymaburok (Liparis loeselii)
- Nyúlánk sás (Carex elongata)
- Vízi menta (Mentha aquatica)
- Kék iringó (Eryngium plamun) a tó fölötti szárazabb homoki gyepekben
- Parlagi ligetszépe (Oenothea biennis)
- Kígyószisz (Echium vulgare)
- Rezgőfű (Briza media)
- Réti füzény
Kapcsolódó szócikkek
Földrajzportál
Magyarország-portál