Ukrán költők, írók listája
Ez a lista az ukrán írók és költők névsora teljes névvel és évszámmal ellátva:
A
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a8/Sofija_Andruchowycz_2015.jpg/220px-Sofija_Andruchowycz_2015.jpg)
- Mikola Mihajlovics Amoszov(wd) (1913–2002), regényíró, esszéíró, orvosi szakíró[1]
- Emma Angyijevszka(wd) (1931–), regényíró, költő, novellaíró[2]
- Nagyija Mikolajivna Andrianova-Horgyijenko(wd) (1921–1998), újságíró, műfordító, életrajzíró[3]
- Szofija Jurijivna Andruhovics(wd) (1982–), regényíró, műfordító, szerkesztő[4]
- Jurij Ihorovics Andruhovics (1960–), regényíró, költő, novellaíró, esszéíró, műfordító[5]
- Bohdan-Ihor Antonics(wd) (1909–1937), költő, műfordító, szerkesztő[6]
B
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3e/Mykola_Bazhan.jpg/220px-Mykola_Bazhan.jpg)
- Ivan Bahrjanij(wd) (1906–1963), költő, regényíró, esszéíró[7]
- Mikola Petrovics Bakaj(wd) (1931–1998), költő, dalszerző[8]
- Vaszil Barka(wd) (1908–2003), költő, író, irodalomkritikus, műfordító[9]
- Volodimir Ivanovics Barvinok(wd) (1879–1943), történész, teológus, életrajzíró[10]
- Mikola Platonovics Bazsan(wd) (1904–1983), költő, szerkesztő, műfordító[11]
- Nyina Leonyigyivna Bicsuja(wd) (1937–), író, gyerekkönyvszerző[12]
- Natalka Hennagyijivna Bilocerkivec(wd) (1954–), költő, műfordító[13]
- Dmitro Blazsejovszkij(wd) (1910–2011), történész, teológus[14]
- Oszip Makszimovics Bogyanszkij(wd) (1808–1878), költő, memoáríró, történész, néprajzkutató[15]
C
- Volodimir Mikolajovics Cibulko(wd) (1964–), költő, politikus[16][17]
Cs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/61/%D0%A7%D1%83%D0%B1%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%94%D0%B0%D1%80%D1%96%D1%8F_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0_-_16084028.jpg/220px-%D0%A7%D1%83%D0%B1%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%94%D0%B0%D1%80%D1%96%D1%8F_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0_-_16084028.jpg)
- Dnyiprova Csajka (1861–1927), költő, novellaíró, gyerekkönyvszerző[18]
- Olena Vacilivna Csekan(wd) (1946–2013), színésznő, újságíró, forgatókönyvíró[19]
- Marko Cseremsina(wd) (1874–1927), novellaíró, műfordító[20]
- Borisz Olekszijovics Csicsibabin(wd) (1923–1994), költő[21][22]
- Darija Dmitrivna Csubata(wd) (1940–), orvos, író, költő[23]
- Hrihorij Petrovics Csubaj(wd) (1949–1982), költő, műfordító[24]
- Tarasz Hrihorovics Csubaj(wd) (1970–), költő és dalszerző[25]
- Pavlo Platonovics Csubinszkij (1839–1884), költő és néprajzkutató[26]
- Jevhenyija Volodimirivna Csuprina(wd) (1971–), költő, író, drámaíró[27]
D
- Miroszlav Ivanovics Docsinec(wd) (1959–), regényíró, novellaíró, újságíró[28]
- Dmitro Ivanovics Doncov(wd) (1883–1973), szerkesztő, újságíró, irodalomkritikus[29]
- Ivan Fedorovics Dracs(wd) (1936–2018), költő, forgatókönyvíró, irodalomkritikus[30]
- Jurij Drohobics(wd) (1450–1494), filozófus, szakíró, teológus, néprajzkutató[31]
- Duchnovits Sándor (1803–1865), költő, történész, néprajzkutató
E
- Vaszil Ellan-Blakitnij(wd) (1894–1925), költő, újságíró[32]
- Hrihorij Danilovics Epik(wd) (1901–1937), regényíró, novellaíró, újságíró, forgatókönyvíró, könyvkiadó[33]
F
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%BE.jpg/220px-%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%BE.jpg)
- Oszip-Jurij Adalbertovics Fegykovics(wd) (1834–1888), novellaíró, költő, folklórkutató, szerkesztő, műfordító[34][35]
- Mojszej Abramovics Fisbejn(wd) (1946–), költő, szerkesztő, műfordító[36]
- Ivan Jakovics Franko (1856–1916), regényíró, költő, irodalomkritikus, újságíró, műfordító
- Petro Ivanovics Franko(wd) (1890–1941), regényíró, memoáríró, forgatókönyvíró[37]
H
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/4/4e/%D0%93%D1%80%D0%B8%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%BE_%D0%93%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE.jpg)
- Pavlo Pavlovics Haj-Nizsnik(wd) (1971–), költő, történész, szakíró, néprajzkutató[38][39]
- Jaroszlav Olekszandrovics Halan(wd) (1902–1949), drámaíró, publicista, újságíró, műfordító, rádiós műsorvezető[40]
- Leonyid Ivanovics Hlibov(wd) (1827–1893), költő, meseíró, gyerekkönyvíró, szerkesztő[41]
- Volodimir Mihajlovics Hnatyuk(wd) (1871–1926), folklórkutató, műfordító, néprajzkutató, újságíró[42]
- Vaszil Panaszovics Hohol-Janovszkij(wd) (1777–1825), költő, drámaíró[43]
- Jakiv Fedorovics Holovackij (1814–1888), történész, néprajzkutató, életrajzíró, költő[44]
- Olesz Terentyijovics Honcsar(wd) (1918–1995), regényíró, költő, novellaíró, újságíró[45]
- Hnat Martinovics Hotkevics(wd) (1877–1938), regényíró, novellaíró, néprajzkutató, drámaíró[46]
- Viktor Nikanorovics Hrabovszkij(wd) (1942–), költő, műfordító, irodalomkritikus, újságíró[47]
- Jevhen Pavlovics Hrebinka (1812–1848), költő, meseíró, regényíró, novellaíró, műfordító[48]
- Borisz Dmitrovics Hrincsenko(wd) (1863–1910), történész, költő, néprajzkutató[49]
- Hricko Hrihorenko(wd) (1867–1924), költő, novellaíró, műfordító, újságíró[50]
- Volodimir Petrovics Huba(wd) (1938–2020), költő[51]
- Jevhen Pilipovics Hucalo(wd) (1937–1995), költő, regényíró, újságíró, gyerekkönyvíró[52]
- Natalija Petrivna Humenyuk(wd) (1983–), író, újságíró[53][54]
- Mikola Hviljovij(wd) (1893–1933), költő, novellaíró, regényíró[55]
I
- Okszana Dmitrivna Ivanenko(wd) (1906-1997), gyerekkönyvíró, műfordító[56]
- Volodimir Mihajlovics Ivaszjuk(wd) (1949–1979), költő, dalszerző[57]
J
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/%D0%AF%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE_%D0%9E%D0%BC%D0%B5%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87.jpg/220px-%D0%AF%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE_%D0%9E%D0%BC%D0%B5%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87.jpg)
- Tetyana Vaszilivna Jakovenko(wd) (1954–), költő, irodalomkritikus, tanár[58][59]
- Mihajlo Omeljanovics Jalovij(wd) (1895–1937), író, költő, drámaíró[60]
- Ljubov Olekszandrivna Janovszka(wd) (1861–1933), író, drámaíró[61]
- Volodimir Mihajlo Janyiv(wd) (1908–1981), költő[62]
- Jevhenyija Ivanyivna Jarosinszka(wd) (1868–1904), író, szerkesztő, újságíró, műfordító[63]
- Volodimir Olekszandrovics Javorivszkij(wd) (1942–2021), író, költő, újságíró, politikus[64]
- Szerhij Olekszandrovics Jefremov(wd) (1876–1939), irodalomkritikus, újságíró[65]
- Olekszij Jevhenovics Jurin(wd) (1982–), költő[66]
K
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ae/%D0%86%D1%8F_%D0%9A%D1%96%D0%B2%D0%B0_2019_%28cropped%29.jpg/220px-%D0%86%D1%8F_%D0%9A%D1%96%D0%B2%D0%B0_2019_%28cropped%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/17/Panteleimon_Kulish.jpg/220px-Panteleimon_Kulish.jpg)
- Ihor Vasziljovics Kacsurovszkij(wd) (1918–2013), költő, műfordító, regényíró, novellaíró, irodalomtudós, újságíró[67]
- Ihor Mironovics Kalinec(wd) (1939–), költő[68]
- Irena Ihorivna Karpa(wd) (1980–), író, dalszerző, újságíró[69]
- Adrian Feofanovics Kascsenko(wd) (1858–1921), novellaíró, történész, könyvkiadó[70]
- Makszim Ivanovics Kidruk(wd) (1984–), regényíró, novellaíró, útikönyvíró[71]
- Ija Janyivna Kiva(wd) (1984–), költő, műfordító, újságíró, irodalomkritikus[72]
- Olha Julianyivna Kobiljanszka(wd) (1863–1942), regényíró, novellaíró, drámaíró[73]
- Olekszandr Jakovics Koniszkij(wd) (1836–1900), regényíró, költő, pedagógus, könyvkiadó[74]
- Olekszandr Jevdokimovics Kornyijcsuk(wd) (1905–1972), drámaíró, irodalomkritikus[75]
- Ivan Feodoszijovics Korszak(wd) (1946–), író, költő, újságíró, szerkesztő[76]
- Natalija Ivanyivna Kobrinszka(wd) (1851–1920), író, szerkesztő, könyvkiadó[77]
- Natalena Andrianyivna Koroleva(wd) (1888–1966), író[78]
- Szonya Koskina(wd) (1985–), újságíró, író[79]
- Lina Vaszilivna Kosztenko (1930–), költő, regényíró, gyerekkönyvíró[80]
- Ivan Petrovics Kotljarevszkij (1769–1838), költő, drámaíró
- Mihajlo Mihajlovics Kocjubinszkij(wd) (1864–1913), író[81]
- Roman Mihajlovics Kudlik(wd) (1941–), költő, szerkesztő, irodalomkritikus[82]
- Ivan Julianovics Kulik(wd) (1897–1937), költő, műfordító[83]
- Mikola Hurovics Kulis(wd) (1892–1927), drámaíró, költő[84]
- Pantelejmon Olekszandrovics Kulis(wd) (1819–1897), történész, író, néprajzkutató, műfordító[85]
- Zenon Kuzelja(wd) (1882–1952), újságíró, történész, nyelvész, bibliográfus[86]
- Hrihorij Fedorovics Kvitka-Osznovjanenko(wd) (1778–1843), író, drámaíró, újságíró[87]
L
- Bohdan Szilvesztrovics Lepkij(wd) (1872–1941), költő, író, műfordító[88]
- Szerhij Anatolijovics Lescsenko(wd) (1980–), újságíró, szerkesztő[89]
- Oleh Bohdanovics Liseha(wd) (1949–2014), költő, drámaíró, műfordító[90]
M
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f5/MetlynskyAmvrosii.jpg/220px-MetlynskyAmvrosii.jpg)
- Mihajlo Olekszandrovics Makszimovics(wd) (1804–1873), történész, író, néprajzkutató[91]
- Ivan Antonovics Malkovics(wd) (1961–), költő, könyvkiadó[92]
- Volodimir Kirilovics Malik(wd) (1921–1998), író[93]
- Mikola Andrijovics Markevics(wd) (1804–1860), zeneszerző, költő, történész, néprajzkutató[94]
- Jaroszlav Joszipovics Melnik(wd) (1959–), író, filozófus, irodalomkritikus[95]
- Amvroszij Lukjanovics Metlinszkij(wd) (1814–1870), költő, néprajzkutató[96]
- Jevhen Horgyijovics Mirosnicsenko(wd) (1939–), történész, újságíró, irodalomkritikus[97]
- Pavlo Mihajlovics Movcsan(wd) (1939–), költő[98]
- Panasz Mirnij(wd) (1849–1920), író, drámaíró[99]
N
- Ivan Szemenovics Necsuj-Levickij(wd) (1838–1918), író, drámaíró[100]
- Vszevolod Zinovijovics Nesztajko(wd) (1930–2014), gyerekkönyvíró[101]
O
- Fegyir Odracs(wd) (1912–1964), író[102]
- Olekszandr Olesz(wd) (1878–1944), költő, drámaíró[103]
- Jaroszlav Mikolajovics Orosz(wd) (1959–), író, újságíró[104]
P
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7d/%D0%9F%D1%96%D0%B4%D0%B3%D1%96%D1%80%D1%8F%D0%BD%D0%BA%D0%B0_%D0%9C%D0%B0%D1%80%D1%96%D0%B9%D0%BA%D0%B0.jpg/220px-%D0%9F%D1%96%D0%B4%D0%B3%D1%96%D1%80%D1%8F%D0%BD%D0%BA%D0%B0_%D0%9C%D0%B0%D1%80%D1%96%D0%B9%D0%BA%D0%B0.jpg)
- Timko Padura(wd) (1801–1871), zenész, költő[105]
- Atena-Szvjatomira Vaszilivna Pasko(wd) (1931–2012), vegyészmérnök, költő, aktivista[106]
- Dmitro Pavlicsko(wd) (1929–2023), költő, műfordító, diplomata[107]
- Ihor Zinovijovics Pavljuk(wd) (1967–), költő, író, esszéíró[108]
- Olena Pcsilka(wd) (1849–1930), író, műfordító, néprajzkutató, aktivista[109]
- Viktor Platonovics Petrov(wd) (1894–1969), író, szakíró[110]
- Marijka Pidhirjanka(wd) (1881–1963), író, pedagógus[111]
- Valerjan Petrovics Pidmohilnij(wd) (1901–1937), író, műfordító, irodalomkritikus[112]
- Lesz Podervjanszkij(wd) (1952–), drámaíró, költő[113]
- Jurij Volodimirovics Pokalcsuk(wd) (1941–2008), költő, író, műfordító, irodalomkritikus[114][115]
R
- Valentin Osztapovics Recsmegyin(wd) (1916–1986), író, újságíró, szerkesztő, irodalomkritikus[116]
- Makszim Tadejovics Rilszkij(wd) (1895–1964), költő[117]
S
- Markijan Szemenovics Saskevics(wd) (1811–1843), költő, műfordító[118]
- Tarasz Hrihorovics Sevcsenko (1814–1861), költő, drámaíró, néprajzkutató
- Vaszil Mikolajovics Skljar(wd) (1951–), író, politikai aktivista[119][120]
- Irina Leonyigyivna Suvalova(wd) (1986–), költő, műfordító[121][122]
Sz
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Stamp_of_Ukraine_s1421_%28cropped%29.jpg/220px-Stamp_of_Ukraine_s1421_%28cropped%29.jpg)
- Ulasz Olekszijovics Szamcsuk(wd) (1905–1987), író, újságíró, publicista[123]
- Marjana Oresztyivna Szavka(wd) (1973–), gyerekkönyvíró, költő, műfordító[124][125]
- Mihajl Szemenko(wd) (1892–1937), költő, szerkesztő[126]
- Irina Mihajlivna Szenik(wd) (1926–2009), költő[127]
- Vaszil Andrijovics Szimonenko(wd) (1935–1963), költő, újságíró[128]
- Ljubov Makarivna Szirota (1956–), költő, író, drámaíró, újságíró, műfordító
- Ljudmila Mihajlivna Szkirda(wd) (1945–), költő, műfordító, irodalomkritikus[129][130]
- Marina Ivanyivna Szokoljan(wd) (1979–), író, drámaíró[131]
- Volodimir Mikolajovics Szoszjura(wd) (1898–1965), költő[132]
- Mihajlo Petrovics Sztarickij(wd) (1840–1904), költő, író, drámaíró[133]
- Vaszil Szemenovics Sztefanik(wd) (1871–1936), novellaíró[134]
- Ivan Matvijovics Sztesenko(wd) (1873–1918), költő, újságíró, író, műfordító, politikus[135]
- Vaszil Szemenovics Sztusz (1938–1985), költő, publicista[136]
T
- Yuriy Tarnawsky(wd) (1934–) költő, író, drámaíró[137]
- Olena Ivanyivna Teliha(wd) (1906–1942), író, költő, irodalomkritikus, műfordító[138]
- Pavlo Hrihorovics Ticsina(wd) (1891–1967), költő, műfordító[139]
- Trizubij Sztasz(wd) (1948–2007), költő, dalszerző[140]
Ty
- Hrihorij Mihajlovics Tyutyunnik(wd) (1920–1961), költő[141]
U
- Leszja Ukrajinka (1871–1913), költő, drámaíró, irodalomkritikus
V
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5f/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%BE%D0%92%D0%BE%D0%B2%D1%87%D0%BE%D0%BA2.jpg/220px-%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%BE%D0%92%D0%BE%D0%B2%D1%87%D0%BE%D0%BA2.jpg)
- Ivan Mikolajovics Vahilevics(wd) (1811–1866), költő, néprajzkutató[142]
- Marko Vovcsok (1833–1907), író, műfordító[143]
- Vira Vovk(wd) (1926–2022), költő, író, drámaíró, műfordító[144]
- Volodimir Kirilovics Vinnicsenko(wd) (1880–1951), író, politikus[145]
- Leonyid Mikolajovics Viseszlavszkij (1914–2002), költő, irodalomkritikus[146]
- Osztap Visnya(wd) (1889–1956), író, újságíró[147]
Z
- Okszana Sztefanyivna Zabuzsko (1960–), író, költő[148]
- Pavlo Arhipovics Zahrebelnij(wd) (1924–2009), író[149]
- Mikola Kosztyantinovics Zerov(wd) (1890–1937), költő, műfordító, irodalomkritikus[150]
Zs
- Szerhij Viktorovics Zsadan (1974–), költő, író, műfordító[151]
- Irina Volodimirivna Zsilenko(wd) (1941–2013), költő, író, gyerekkönyvíró[152]
Jegyzetek
- ↑ Amosov, Nikolai. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. március 23.)
- ↑ Andiievska, Emma. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. március 23.)
- ↑ Андріанова-Гордієнко Надія Миколаївна (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2023. március 23.)
- ↑ Софія Андрухович: Тільки з цим прізвищем я почуваюся справді природно! (ukrán nyelven). Україна молода. [2007. december 8-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Andrukhovych, Yuri. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Antonych, Bohdan Ihor. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Bahriany, Ivan. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Бакай Микола Петрович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Barka, Vasyl. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Барвінок Володимир Іванович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Bazhan, Mykola. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Бічуя Ніна Леонідівна (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Білоцерківець Наталка (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Блажейовський Дмитро Теодорович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Bodiansky, Osyp. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Цибулько Володимир Миколайович (ukrán nyelven). ЧЕСНО. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Цибулько Володимир Миколайович (ukrán nyelven). Офіційна Україна сьогодні. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Dniprova Chaika. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Олена Чекан — українська кіноактриса, сценаристка, журналістка (ukrán nyelven). Жінка-УКРАЇНКА. [2017. december 4-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Cheremshyna, Marko. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ ЧИЧИБА́БИН Борис Алексеевич (orosz nyelven). Большая российская энциклопедия. [2022. május 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ (2011) „Forgetting Nothing, Forgetting No One: Boris Chichibabin, Viktor Nekipelov, and the Deportation of the Crimean Tatars”. The Modern Language Review 106 (4), 1091-1124. o.
- ↑ Мельничук Б. Чубата Дарія Дмитрівна // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2008. — Т. 3 : П — Я. — С. 613—614. — ISBN 978-966-528-279-2.
- ↑ Chubai, Hryhorii. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Пухарєв, Пилип: Тарас Чубай: Зараз українці – кошенята, яких мокають обличчям у купку лайна (ukrán nyelven). [2019. augusztus 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. január 23.)
- ↑ Chubynsky, Pavlo. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ "У шубі на стиглому тілі" Євгенії Чуприни (ukrán nyelven). LB.ua. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ The Ukrainian Coelho. The Ukrainian Week. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Dontsov, Dmytro Ihor. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Drach, Ivan. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Drohobych, Yurii. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Blakytny, Vasyl. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Epik, Hryhorii. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Fedkovych, Yurii. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ ФЕДЬКОВИЧ ОСИП ЮРІЙ АДАЛЬБЕРТОВИЧ (ukrán nyelven). Універсальний словник-енциклопедія. (Hozzáférés: 2022. április 13.)[halott link]
- ↑ Ukrainian writer Moysey Fishbein has died. Ukrajinszka pravda, 2020. május 26. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Franko, Petro. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Гай-Нижник Павло Павлович (ukrán nyelven). Національна бібліотека України імені В. І. Вернадського. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Гай-Нижник Павло Павлович (ukrán nyelven). ЧЕСНО. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Halan, Yaroslav. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Hlibov, Leonid. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Hnatiuk, Volodymyr. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Hohol-Yanovsky, Vasyl. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Holovatsky, Yakiv. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Honchar, Oles. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Khotkevych, Hnat. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Грабовський Віктор Никанорович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Hrebinka, Yevhen. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Hrinchenko, Borys. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Hryhorenko, Hrytsko. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Губа Володимир Петрович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Hutsalo, Yevhen. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Наталя Гуменюк (ukrán nyelven). Могилянська Школа Журналістики. [2014. május 4-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Марина Баранівська: Наталя Гуменюк: «Кожен з наших героїв — це людина, яка спромоглася на вчинок, не побоялася змінити своє життя» (ukrán nyelven). Телекритика, 2011. február 18. [2014. május 5-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Khvylovy, Mykola. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Іваненко Оксана Дмитрівна (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Ivasiuk, Volodymyr. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Яковенко Тетяна Василівна (ukrán nyelven). Краснослов. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Тетяна Яковенко (ukrán nyelven). Сайт Соболівки. [2013. december 31-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Yalovy, Mykhailo. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Yanovska, Liubov. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Янів Володимир-Михайло Осипович, Енциклопедія історії України (ukrán nyelven). Інститут історії України НАН України, 745. o. (2013). ISBN 978-966-00-1359-9
- ↑ Євгенія Іванівна Ярошинська – видатна українська письменниця, перекладач, етнограф, фольклорист і педагог (ukrán nyelven). Державний архів Чернівецької області. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Yavorivsky, Volodymyr. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Yefremov, Serhii. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ У Нововолинській бібліотеці відбудеться творча зустріч з Олексієм Юріним (ukrán nyelven). БУГ. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Качуровський Ігор Васильович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Kalynets, Ihor. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Карпа Ірена (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Kashchenko, Adriian. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ From power engineering to Mexican chronicles - Dec. 22, 2011. Kyiv Post . (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Ківа Ія // Сторінка Ії Ківи на сайті // Pen Ukraine. (ukrán nyelven). pen.org.ua . [2021. január 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. március 14.)
- ↑ Kobylianska, Olha. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Konysky, Oleksander. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Korniichuk, Oleksander. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Корсак Іван Феодосійович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Kobrynska, Nataliia. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 14.)
- ↑ Koroleva, Natalena. Encyclopedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. március 30.)
- ↑ Кошка, которая гуляет сама по себе (ukrán nyelven). Дуся. Телекритика, 2008. június 5. [2012. szeptember 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. február 10.)
- ↑ Kostenko, Lina. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 18.)
- ↑ Kotsiubynsky, Mykhailo. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 18.)
- ↑ Кудлик Роман Михайлович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 18.)
- ↑ Kulyk, Ivan. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 18.)
- ↑ Kulish, Mykola. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 18.)
- ↑ Kulish, Panteleimon. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 18.)
- ↑ Kuzelia, Zenon. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 18.)
- ↑ Kvitka-Osnovianenko, Hryhorii. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 18.)
- ↑ Lepky, Bohdan. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 19.)
- ↑ Лещенко Сергій Анатолійович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 19.)
- ↑ Лишега Олег Богданович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 19.)
- ↑ Maksymovych, Mykhailo. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 19.)
- ↑ Малкович Іван Антонович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 19.)
- ↑ Малик Володимир Кирилович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 19.)
- ↑ Markevych, Mykola. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 19.)
- ↑ Мельник Ярослав Йосипович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 21.)
- ↑ Metlynsky, Amvrosii. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 21.)
- ↑ Мірошниченко Євген Гордійович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 21.)
- ↑ Мовчан Павло Михайлович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 21.)
- ↑ Myrny, Panas. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 21.)
- ↑ Nechui-Levytsky, Ivan. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 21.)
- ↑ Нестайко Всеволод Зиновійович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 21.)
- ↑ Леонюк Володимир Гнатович (1997). „Український письменник з Берестейщини”. Над Бугом і Нарвою 2 (30), 21. o. [2013. május 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. ISSN 1230-2759.
- ↑ Oles, Oleksander. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 21.)
- ↑ У Києві мешкає нащадок арія із закарпатського Широкого Лугу (ukrán nyelven). ua-reporter.com, 2009. október 6. (Hozzáférés: 2010. május 24.)
- ↑ Padura, Tymko. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 21.)
- ↑ Померла Атена Пашко — дружина В’ячеслава Чорновола (ukrán nyelven). Третє око, 2012. március 24. [2012. március 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. március 13.)
- ↑ Pavlychko, Dmytro. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 21.)
- ↑ Modern Ukrainian Literature. wnu-ukraine.com . World News Ukraine, 2011. október 16. [2011. október 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. július 26.)
- ↑ Pchilka, Olena. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 21.)
- ↑ Petrov, Viktor. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 21.)
- ↑ Мочульський М. Марійка Підгірянка // Літературно-науковий вісник. — 1908. — Грудень. — С. 712–713 (ukrán nyelven). [2011. február 3-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Pidmohylny, Valeriian. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 22.)
- ↑ Лесь Подерв'янський. Біографія (ukrán nyelven). Новинар. [2011. február 1-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Помер письменник Юрій Покальчук : Новини УНIАН (ukrán nyelven). Ukrainian Independent Information Agency. (Hozzáférés: 2010. november 16.)
- ↑ Не наступайте на любов...(До 80-річчя від дня народження Юрка Покальчука) (ukrán nyelven). Національна бібліотека України імені В. І. Вернадського. (Hozzáférés: 2022. április 22.)
- ↑ РЕЧМЕДІН (ukrán nyelven). Лексика. (Hozzáférés: 2022. április 22.)
- ↑ Rylsky, Maksym. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 22.)
- ↑ Shashkevych, Markiian. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 22.)
- ↑ Шкляр Василь Миколайович (ukrán nyelven). УКРОП. [2018. augusztus 1-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Василь Шкляр (ukrán nyelven). Клуб сімейного дозвілля. [2011. február 17-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Shuvalova Iryna (amerikai angol nyelven). PEN Ukraine . (Hozzáférés: 2022. április 22.)
- ↑ Iryna Shuvalova (angol nyelven). Gates Cambridge , 2020. június 25. (Hozzáférés: 2022. március 24.)
- ↑ Samchuk, Ulas. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 22.)
- ↑ Savka, Mar'iana, 1973-. Library of Congress . (Hozzáférés: 2022. február 26.)
- ↑ Savka Maryana (amerikai angol nyelven). PEN Ukraine . (Hozzáférés: 2022. február 26.)
- ↑ Semenko, Mykhailo. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 22.)
- ↑ Encyclopedia of Ukraine (angol nyelven). University of Toronto Press (1993. december 15.). ISBN 978-1-4426-5126-5
- ↑ Symonenko, Vasyl. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 24.)
- ↑ Скирда Людмила Михайлівна (ukrán nyelven). Літературно-меморіальний музей І.К.Карпенка-Карого. (Hozzáférés: 2022. április 24.)
- ↑ Людмила СКИРДА: «Я попробовала пойти китайским путем...» (orosz nyelven). Голос Украины. [2022. április 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. április 24.)
- ↑ Марина Соколян: "Мій читач - привітна людина з високим IQ і купою інтересів" (ukrán nyelven). BBC. (Hozzáférés: 2022. április 24.)
- ↑ Sosiura, Volodymyr. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Starytsky, Mykhailo. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Stefanyk, Vasyl. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Steshenko, Ivan M.. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Stus, Vasyl. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Tarnawsky, George. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Teliha, Olena. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Tychyna, Pavlo. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Тризубий Стас. Життя без компромісів (ukrán nyelven). Репортер. [2014. szeptember 12-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Герасимова Г. П.. Тютюнник Григорій Михайлович, Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. [archivált változat] (ukrán nyelven). Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 784. o. (2013). ISBN 978-966-00-1359-9 [archiválás ideje: 2016. március 13.]
- ↑ Vahylevych, Ivan. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Vovchok, Marko. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Vovk, Vira. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Vynnychenko, Volodymyr. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Вишеславський Леонід Миколайович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Vyshnia, Ostap. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Zabuzhko, Oksana. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Zahrebelny, Pavlo. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Zerov, Mykola. Encyclopaedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2022. április 25.)
- ↑ Жадан Сергій Вікторович (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
- ↑ Жиленко Ірина (ukrán nyelven). Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. (Hozzáférés: 2022. április 13.)
Kapcsolódó szócikkek
- ukrán irodalom
- kortárs ukrán irodalom
Irodalomportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap