Perkedpuszta
![]() | Nem tévesztendő össze a következővel: Pereked. |
Perkedpuszta | |
![]() | |
Ökumenikus imaház Perkedpusztán | |
Egyéb elnevezés: Perked | |
Közigazgatás | |
Település | Balkány |
Alapítás ideje | 1325 |
Irányítószám | 4233 |
Népesség | |
Teljes népesség | 263 fő (2011. jan 1.)[1] +/- |
Földrajzi adatok | |
Távolság a központtól | 7 km |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Perkedpuszta Pozíció Magyarország térképén | |
![]() | |
Perkedpuszta weboldala |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d9/Perked.png/250px-Perked.png)
Perkedpuszta a Nagykállói járásban fekvő Balkány város második legnagyobb különálló településrésze.
Fekvése
Balkány központjától 7 kilométerre északkeletre helyezkedik el, nem messze Balkány, Biri és Kállósemjén hármashatárától. A mintegy 300 lakosú településrész Kállósemjéntől 3,5, Biritől 4, a járási székhely Nagykállótól 8 kilométerre található.
Megközelítése
A 4913-as útból a város központjában észak felé kiágazó 49 145-ös számú mellékúton érhető el a városrész. Észak felől mezőgazdasági földutakon Kállósemjénből is megközelíthető. Az Észak-magyarországi Közlekedési Központ autóbuszjáratot működtet Balkány és Perkedpuszta között.
Története
Perked a Balogsemjén nemzetség birtoka volt. Nevét az oklevelek 1325-ben említik első ízben Terra Perked formában. Ekkor osztozik meg rajta a Balogsemjén nemzetség semjéni és biri ága, és azt az osztozkodáskor a Biri család kapta. Amikor Biri Mihály magvaszakadtával Perked egy része ismét visszaszállt a rokon semjéni ágra, másik része pedig nőági örökösödés útján a Domahidy család birtokába került. 1446-ban Perkedi Bálint Szabolcs vármegye alispánja volt, ekkor a Taktaközben fekvő Csobaj településen is volt birtoka.
Az 1500-as évek közepe táján a Kállay család tagjaival rokon Domahidy család birtoka lett Perked. Ilyenkor még falu rangot viselt a mai tanya. 1556-ban még viszonylag népes település volt, de pár évtized múltán már csak mint puszta volt jegyezve. Birtokosai ekkor a Kállay- és a Jármy családok voltak.
Perked birtokosainak a Kállayaknak és Jármyknak a szomszédos Abán és Balkányban is voltak birtokaik, így a későbbiekben Perked sorsa is azonos volt velük. Az 1800-as években Perked már népes puszta volt, és a Gencsyek birtokán élénk dohánytermesztés folyt, itt ekkor már 34 dohánykertész és cseléd élt. Ilyenkor itt a Gencsyek mellett birtokos volt még a Jármy család is.
A rendszerváltást követően, Balkány első polgármestere, dr. Kun Bertalan felajánlotta az ózdi cigány lakosság egy részének, hogy olcsón költözzenek a már kihalóban lévő tanyára, így ennek köszönhetően maradt meg Perkedpuszta. A tanya lakosságának túlnyomó része jelenleg is a cigány kisebbséghez tartozik.
A 2000-es évek végén a teljes 49 145-ös számú mellékutat felújították, így a városrész megközelítése lényegesen könnyebbé vált.
Nevezetességei
- Perkedi vendégház
- Ökumenikus imaház
- Temető a településrész északi végén
Jegyzetek
- ↑ Központi Statisztikai Hivatal: Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2014. január 1. ksh.hu (2014. január 1.) (Hozzáférés: 2014. október 23.)
Galéria
- Perkedpuszta kezdetét jelölő tábla
- Kanális, nem messze a tanyától
- Perkedpuszta végét jelölő tábla
Külső hivatkozások
- Balkány Önkormányzatának honlapja