Perényi Péter (koronaőr)
Perényi Péter | |
![]() | |
a Magyar Királyság erdélyi vajdája | |
Hivatali idő 1526 – 1529 | |
Előd | Szapolyai János |
Utód | Báthory István |
Született | 1502 nem ismert |
Elhunyt |
|
Párt | politikus a politikai pártok megjelenése előtt |
Szülei | Perényi Imre |
Gyermekei | Perényi Gábor |
Foglalkozás | politikus |
Vallás | római katolikus |
![]() | |
Perényi Péter aláírása | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Perényi Péter témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Perenyi_Peter.jpg/220px-Perenyi_Peter.jpg)
![]() | Ez a szócikk a koronaőrről szól. Hasonló címmel lásd még: Perényi Péter (egyértelműsítő lap). |
Perényi Péter (1502 körül – 1548 januárja) koronaőr, erdélyi vajda. Perényi Imre nádor fia, Ferenc püspök testvére.
Életpályája
Perényi Péter 1502-ben született Báthory Magdolna és Perényi Imre házasságából. Apja családjának ősei a 13. században emelkedtek egy Hernád-völgyi német hospesfalu, az Abaúj vármegyei Perény lakói közül a köznemesek sorába. Első említett ősük, Dobos Orbán III. Andrástól kapta birtokul a névadó helységet. A családtagok területeik gyarapítására törekedtek, Péter nagyapja, Perényi István zempléni főispán, főasztalnok azonban felségsértés miatt elvesztette birtokait.
István fia, Perényi Imre Terebes, Füzér, Csorbakő és Újvár birtokában elegendő erővel rendelkezett a család újbóli felvirágoztatásához. Befolyása növekedett az udvarban, Abaúj vármegye örökös főispánja, majd az ország nádora lett, ezzel Perényiék eddig el nem ért rangra emelkedtek. Imre tevékenyen részt vett a Habsburg–Jagelló házassági szerződés létrejöttében, szolgálatai fejében német-római szent birodalmi hercegi címet nyert. A család az ország egyik legnagyobb birtokosává vált a Délvidéken Valpó, valamint a baranyai Siklós, a hevesi Debrő és a borsodi Ónod megszerzésével.
Perényi Imre nádor 1519-ben bekövetkezett halála után Péter lépett örökébe mint temesi és Abaúj vármegyei főispán, valamint temesvári főkapitány. Még ugyanebben az évben koronaőr lett. Jelen volt 1526-ban a mohácsi csatában. Előbb Szapolyai János király híve. 1526-ban erdélyi vajda és Abaúj vármegye főispánja is lett (a főispáni és az örökös főispáni rang nem ugyanaz, lehetett párhuzamosan is viselni a kettőt).
1526–27-ben harcolt a Cserni Jován vezette bácsi szerb felkelők ellen. A vezérüktől a szőlősi csatában vereséget szenvedett, de néhány hónap múlva Czibak Imrével Szeged mellett döntő vereséget mért a rácokra.
Az 1526-os mohácsi csatavesztés után a koronaőr a török elől Trencsénbe vitte a Szent Koronát. A székesfehérvári országgyűlés 1526. november 10-én Szapolyai Jánost választotta királlyá, és november 11-én I. János néven meg is koronázták. A koronázást követően Perényi Péter koronaőr ahelyett, hogy megszokott helyére, a visegrádi várba vitte volna a Szent Koronát, Füzérre szállíttatta, és ott rejtegette. 1527. november 3-án I. Ferdinándhoz pártolt, és a magyar koronát kiszolgáltatta az osztrák főhercegnek, aki az érvényes államszerződések értelmében törvényes trónigénylő volt. Jutalmul Sárospatakot és az egri püspökség javainak haszonélvezetét kapta.
Perényi 1527. november 11-én, Székesfehérvárott újra letette a koronaőri esküt, aminek fennmaradt a szövege:
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/69/Suleiman_gives_back_the_Holy_Crown_to_Szapolyai.jpg/160px-Suleiman_gives_back_the_Holy_Crown_to_Szapolyai.jpg)
A rám ruházott tisztséget ellátom, a Szent Koronát és tartozékait társammal, István nádorral együtt Visegrád várában hűségesen megtartom és megőrzöm. A várban levő várnagyomat és más embereimet hűségben tartom, s szorgalomra intem. István nádornak sem nyiltan, sem titokban, sem csellel nem ártok, sőt minden erőmmel megvédem tisztségét, és hasznát előmozdítom. A szent koronát István nádor akarata és beleegyezése nélkül Visegrád várából semmi szín alatt el nem viszem. A várban levő várnagyomat a nádor tudta nélkül ki nem cserélem; ha erre mégis szükség lenne, új várnagyot csak a nádor tudtával állítok. Sohasem tartok nagyobb számú katonát a Visegrádi várban, mint testvérem, kivéve, ha a vár vagy a korona veszélybe kerülne. Ebben az esetben is nagyobb számú emberemet közös felügyelet alá helyezem. Isten engem úgy segéljen és minden szentjei.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/Koron%C3%A1z%C3%A1si_jelv%C3%A9nyek_%28A_Pallas_nagy_lexikona%29.jpg/140px-Koron%C3%A1z%C3%A1si_jelv%C3%A9nyek_%28A_Pallas_nagy_lexikona%29.jpg)
Ferdinánd megkoronázása után a koronát Visegrádon őrizték, majd a vár 1529-es bevételekor I. Szulejmán oszmán szultán kezébe került, aki azt átadta Szapolyai Jánosnak. Ami Perényit illeti, ő a török hadsereg érkezésének hírére Siklós várából néhány száz fős kísérettel Sárospatakra indult. Útközben azonban Szapolyai hadvezére, Szerecsen (Zerechen) János tolnai főispán rajta ütött Kajdacsnál, maga Perényi is fogságba esett.[2]
Perényi 1529-ben ismét János király pártján állt; ő kérte meg ura számára feleségül és kísérte Magyarországra Izabella királynét. 1540-ben azonban újra Ferdinándhoz szegődött, aki kinevezte királyi kancellárjává.
1542-ben gyanúba került, hogy a török fennhatóságának elismerésével maga számára akarja a trónt megszerezni, ezért Ferdinánd elfogatta és holtáig fogságban tartotta.
Perényi a reformáció támogatója volt. 1545. március 27-én Luther Márton egyik jóbarátja Melanchton Fülöp egyik levelében tesz említést arról, hogy Perényi Péter támogatja a protestantizmust.[3]
Családja
Két házasságában öt gyermeke született. Első felesége bethlenfalvi Thurzó Margit, a második Székely Klára volt.
Egyik fia, Perényi Ferenc török fogságba került, ahonnan Sztárai Mihály szerint[4] megszökött. Másik fia, Perényi Gábor – bár fiatalon, 35 éves korában meghalt – nagy karriert futott be. Egy harmadik fia, Miklós váci püspök lett. Két további leánya Erzsébet és Borbála.
Művei
- Concordantz vnnd vergleychung des alten vnd newen Testaments durch Augustin Hirßfogel kürtzlich zusamen getragen, Bécs, 1550
Jegyzetek
- ↑ Perényi, Peter (V.) (BLKÖ)
- ↑ Varga Szabolcs: Volt-e a Szent Korona Pécsett 1529-ben?. [2016. augusztus 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. május 9.)
- ↑ Magyarbólyi evangélikusok története
- ↑ Sztárai Mihály: História Perényi Ferenc kiszabadulásáról. mek.oszk.hu. (Hozzáférés: 2021. március 1.)
További információk
- Puskár Anett: Perényi Péter politikai pályafutása (PDF)
- Szobrot kap a nyakon csípett koronaőr
- Perényi Péter vallatási jegyzőkönyve[halott link]
- Siklósi várurak Archiválva 2008. december 22-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Kultura.hu
- Historia Perényi Péter fiának, nagyságos Perényi Ferenc úrnak a kiszabadulásáról
- Tárczy Árpád: Perényi Péter politikai magatartása, különös tekintettel pártváltoztatásaira. Székfoglaló értekezés; Református Főiskola Kny., Sárospatak, 1930
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap