Orbán Balázs (író)
![]() | Ez a szócikk az íróról, néprajzi gyűjtőről szól. Hasonló címmel lásd még: Orbán Balázs (egyértelműsítő lap). |
Orbán Balázs | |
![]() | |
Fényképe az 1860-as évekből | |
Született | 1829. február 3. Lengyelfalva |
Elhunyt | 1890. április 19. (61 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | székely |
Foglalkozása | író, néprajzi gyűjtő |
Tisztsége |
|
Iskolái | ELTE Állam- és Jogtudományi Kar |
![]() A Wikiforrásban további forrásszövegek találhatók Orbán Balázs témában. | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Orbán Balázs témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Báró lengyelfalvi Orbán Balázs (Lengyelfalva, 1829. február 3. – Budapest, 1890. április 19.) magyar író, néprajzi gyűjtő, fotográfus, országgyűlési képviselő, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja (1887).[1]
Élete
Székelyudvarhely mellett, Lengyelfalván született, régi udvarhelyszéki székely családban. Apja, lengyelfalvi báró Orbán János (1779–1871),[2] országgyűlési képviselő, aki a francia háborúk alatt katonatiszt volt, anyja, Knechtel Eugénia (1810–1883).[3] Orbán Balázs emlékiratai szerint félig felvidéki magyar, félig isztambuli olasz (vagy görög) családból származott. Orbán Balázs dédapja, lengyelfalvi Orbán Elek, 1744. november 13-án nyert bárói címet Mária Terézia magyar királynőtől.[4]
Iskoláit Székelyudvarhelyen végezte, előbb a katolikus, majd – mivel ott ógörögöt, matematikát és történelmet is tanulhatott – a református gimnáziumban, de már 1846 tavaszán elhagyta szülőföldjét. Családjával Konstantinápolyba utazott, a velencei származású – valószínűleg a muzulmánok által megmérgezett – nagyanyja, Foresti Mária örökségének átvételére. Hosszas pereskedés után is csak töredékét kapta meg a mesés vagyonnak, így kitanulta az órásmesterséget.[5] Felhasználva a megmaradt lehetőséget, beutazta a Közel-Keletet. Eljutott Egyiptomba, ahol megmászta a piramisokat, a Szentföldön bejárta a bibliai helyeket, számos erdélyi magyar és román „beduinnal” találkozott, akik a besorozás elől szöktek meg, bejárta Kis-Ázsiát, tanulmányozta az antik görög kultúra emlékeit, csodálattal írt a görög nép szabadságharcáról. Keleti élményeit később hat kötetben jelentette meg Utazás Keleten címmel. Az itt látottak hatására erősen antiklerikális nézeteket tett magáévá, melyeknek több művében is hangot adott.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f0/Orb%C3%A1n_Bal%C3%A1zs_arck%C3%A9pe.jpg/220px-Orb%C3%A1n_Bal%C3%A1zs_arck%C3%A9pe.jpg)
Egy nyugati lapból, Athénban szerzett tudomást a magyar forradalomról. A török fővárosból egy szabadcsapattal indult haza, azonban Vidinben értesült a szabadságharc bukásáról. Ezután a magyar emigránsokat segítette szállással és munkahellyel. További élete meghatározó élménye volt, hogy Kossuth környezetébe került. Nem térhetett haza, a császári hatóságok ellenségnek tartották. Londonba utazott, ahol Petőfi barátjával, Teleki Sándorral barátkozott össze. Nagy hatással volt rá a Jersey, majd Guernsey szigetén emigrációban élő Victor Hugo, akinek az volt a véleménye róla, hogy „kétszáz Orbán Balázzsal meg tudnám dönteni III. Napóleon császárságát”.[6]
Csak 1859-ben térhetett haza. Az abszolutizmus éveit, az enyhülés időszakát arra használta fel, hogy bejárja a Székelyföldet. Eljutott minden településre, várromhoz, természeti ritkasághoz. Szorgalmasan jegyzetelt, fényképezett. Munkája eredményeként 1868–1873 között hat kötetben kiadta fő művét, A Székelyföld leírása történelmi, régészeti, természetrajzi s népismereti szempontból címen.
1872-től élete végéig tagja volt a magyar Országgyűlésnek, 1848-as, függetlenségi programmal az ellenzékhez tartozott. Parlamenti beszédeit is hat kötetben adta ki. Közben az általa kiépített Szejkefürdőn dolgozott: történelmi tanulmányokat írt, sok újságcikket közölt az ellenzéki lapokban.
Élete kalandos, romantikus, mintha egy Jókai-hős lenne. De ez a regény nem íródott meg, habár Jókai székely tárgyú regényei alaptörténetét tőle hallotta először. Ugyanakkor küzdelmes életének voltak árnyoldalai is. Székelyek buktatták ki egy választáskor, nem mindig értették meg a „Csont bárót”. Késői elismerésként, csak 1888-ban lett az Akadémia levelező tagja. Utód nélkül halt meg.
Társasági tagság
Emlékezete
![]() | Bővebben: Orbán Balázs emlékezete |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/ff/Orb%C3%A1n_Bal%C3%A1zs.jpg/200px-Orb%C3%A1n_Bal%C3%A1zs.jpg)
Egyetlen örökösének magyar, közelebbről a székely népét teszi, de hagyatéka fölött hosszas per keletkezik. Temetésén határozzák el, hogy szobrot érdemel, de erre is egy bő évszázadot, 1995-ig kellett várni. Végrendelete szerint Szejkefürdőn temették el. Sírja elé székelykapu-sort állítottak, amelyből az utolsó kapu az övé volt.
Székelykeresztúron és Székelyudvarhelyen iskola, utóbbiban egy fotósklub is viseli nevét. Hargita, Kovászna és Maros Megye Tanácsa 2011-ben létrehozta az Orbán Balázs-díjat, amelyet olyan személyiségeknek ítélnek oda, akik elévülhetetlen érdemeket szereztek az egységes Székelyföld-kép kialakításában, a térség sajátos hagyományaira alapozott modernizációjában.[7]
Orbán Balázs-barlang a neve a Vargyas-szoros Természetvédelmi Terület egyik barlangjának.[8]
Származása
br. Orbán Balázs (Lengyelfalva, 1829. febr. 3– Budapest, 1890. ápr. 19.) író, néprajzi gyűjtő | Apja: br. lengyelfalvi Orbán János (Kassamindszent, 1779– Lengyelfalva, 1871. aug. 24.) huszárezredes | Apai nagyapja: br. Orbán Pál (1751–1829) őrnagy | Apai nagyapai dédapja: br. Orbán Elek (Lengyelfalva, 1703– Harasztos, 1753) főkirálybiró |
Apai nagyapai dédanyja: bencenci Olasz Krisztina | |||
Apai nagyanyja: gr. cserneki és tarkői Dessewffy Klára | Apai nagyanyai dédapja: gr. Dessewffy István alispán | ||
Apai nagyanyai dédanyja: gecsei Olasz Júlia | |||
Anyja: Knechtel Eugénia (Konstantinápoly, 1810– Szejkefürdő, 1883. dec. 12.) | Anyai nagyapja: Knechtel János bányaszakértő | Anyai nagyapai dédapja: n.a. | |
Anyai nagyapai dédanyja: n.a. | |||
Anyai nagyanyja: Foresti Mária | Anyai nagyanyai dédapja: n.a. | ||
Anyai nagyanyai dédanyja: n.a. |
Művei
- Utazás keleten. Kolozsvár, 1861, Hat kötet (Ism. Szépirodalmi Figyelő 31. sz.).
- A Székelyföld leírása történelmi, régészeti, természetrajzi s népismei szempontból. Pest, 1868-73. Hat kötet (33 önálló s 276 szövegképpel. Ismert. Vasárnapi Ujság 1868. 20. sz. Századok 1869, 1871, 1873, Archaeologiai Értesítő, 1869, A Hon 1868. 290., 295., 296., 300. sz., 1870. 57. sz.).
- Marosvásárhely szab. kir. város leírása. Pest, 1870 (Különnyomat a Székelyföld IV. kötetéből 3 önálló és 10 szövegképpel)
- Toroczkó és völgyének ismertetése, régészeti, természetrajzi és népismei szempontból. Pest, 1871 (Különnyomat a Székelyföld V. kötetéből, 5 önálló és 9 szövegképpel)
- Brassó szab. kir. város leírása történelmi, régészeti és természetrajzi szempontból. Pest, 1873 (Különnyomat a Székelyföld VI. kötetéből 3 önálló és 16 szövegképpel)
- A bárczasági tíz magyar falu leírása, történelmi és régészeti szempontból. Pest, 1873 (Különnyomat a Székelyföld VI. kötetéből 3 önálló és 14 szövegképpel).
- Orbán Balázs országgyűlési beszédei 1871-től 1884-ig. Pest, 1875-84. Öt füzet. (Különnyomat az Országgyűlési Naplóból)
- Kelet tündérvilága vagy Szaif Züliázán szultán. Arab rege. Ali-bey után ford. Kolozsvár, év n. Két rész egy kötetben (Díszkiadásban is 4 kőnyom. képpel)
- Magyar népköltési gyűjtemény. Új folyam III. A Kisfaludy-társaság megbízásából szerkesztik és kiadják. Kriza János, Orbán Balázs, Benedek Elek és Sebesi Jób székelyföldi gyűjtése. Kolozsvár, 1882
- A székelyek származásáról és intézményeiről. Kolozsvár, 1888 (Értekezések a történ. tud. köréből. XIII. 9.)
- Törökországról s különösen a nőkről; vál. Steinert Ágota, jegyz. Fodor Pál; Terebess, Budapest, 1999
- Sztambultól Szejkéig; vál., sajtó alá rend., előszó, jegyz., bibliogr. Balázs Ádám; 3. bőv. kiad.; Kriterion, Kolozsvár, 2009
- Válogatott írások és beszédek; vál., szerk., jegyz. Lövétei Lázár László; Székelyföld Alapítvány, Csíkszereda, 2018 (Székely könyvtár)
Jegyzetek
- ↑ familysearch.org Orbán Balázs gyászjelentése
- ↑ familysearch.org Orbán János gyászjelentése
- ↑ familysearch.org Orbán Jánosné Knechtel Eugénia gyászjelentése
- ↑ A 120 – Magyar Kancelláriai Levéltár – Acta miscellanea – F. 9. – Orbán
- ↑ Balogh Péter: Székely életek. (Hozzáférés: 2015. április 19.)
- ↑ Mikó Imre: Orbán Balázs a Székelyföld szerelmese,. Korunk, 1968. július. (Hozzáférés: 2015. április 19.)
- ↑ Átadták az Orbán Balázs-díjakat. [2014. október 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. április 9.)
- ↑ Vargyas-szoros Természetvédelmi Terület honlapja. [2010. október 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. április 9.)
- ↑ Gudenus János József: A magyarországi főnemesség XX. századi genealógiája K–O, Tellér Kiadó, Budapest, 1993, 416–418. o. ISBN 963-817-800-0
Források
- Orbán Balázs.lap.hu – Linkgyűjtemény
- Ki volt Orbán Balázs? (MEK)
- Orbán Balázs országgyűlési beszédei. 1871. november 7-étől 1872. április 16-áig (MEK)
- Életrajza a Magyar Országgyűlési Almanach 1887-1892-ben
- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái.
További információk
- Orbán Balázs emlékezete, Budapesti Dávid Ferenc Egyesület, Budapest, 1940
- Kós Károly: Orbán Balázs, a néprajzkutató, Tudományos Kiadó, Kolozsvár, 1957
- Orbán Balázs: Torda város és környéke (hasonmás kiadás), Helikon Kiadó, Budapest, 1984, ISBN 9632079000
- Orbán Balázs: Torda város és környéke, Európa Kiadó, Budapest, 1986, ISBN 9630739534
- Orbán Balázs örökösei. Válogatott tanulmányok, esszék, naplójegyzetek Orbán Balázs személyéről és életművéről; szerk. Majla Sándor; Ablak, Székelyudvarhely, 1995
- Orbán Balázs: Székelyföld és Erdély, CD-ROM, Arcanum, Budapest, 2001, ISBN 9639374148
- Zsigmond Győző: Orbán Balázs idejében és ma. A legnagyobb székely szűkebb szülőföldje történeti néphagyományának összehasonlító vizsgálata; Erdélyi Gondolat, Székelyudvarhely, 2001
- Orbán Balázs: A Székelyföld leírása történelmi, régészeti, természetrajzi s népismei szempontból (hasonmás kiadás), Babits Kiadó, Szekszárd, 2002, ISBN 9639272779
- Orbán Balázs emlékszoba, Lengyelfalva. Kiadatlan fényképek; szerk. Zepeczaner Jenő; Haáz Rezső Múzeum–Haáz Rezső Alapítvány, Székelyudvarhely, 2005
- A legnagyobb székely, Orbán Balázs; szöveg Lőwey Lilla, fotó Váradi Péter Pál; PéterPál, Veszprém, 2009 (Erdély, Székelyföld, 17.)
- Orbán Balázs, a székely lélek apostola. Tanulmányok, emlékbeszédek, versek; vál., összeáll. Beke Sándor; Erdélyi Gondolat, Székelyudvarhely, 2010 (Erdélyi Gondolat művelődési kiskönyvtár)
- Az idő fényképe. Orbán Balázs és Veress Ferenc nyomán; fotó Fekete Zsolt, szöveg Vida Gábor, Fekete Zsolt; Méry Ratio, Samorín, 2010
- Kovács Piroska: Orbán Balázs kapui; 2. bőv. kiad.; Haáz Rezső Múzeum, Székelyudvarhely, 2012
- A Székelyföld leírása a MEK-en
- Orbán Balázs török tárgyú írásai a Terebess Ázsia E-Tárban
- Bolgár Dániel: Orbán Balázs orientalizmusa, videoelőadás az Adatbank Caféban
- Ismeretterjesztő film Orbán Balázsról
- Fényképfelvételek Orbán Balázs sírjáról
Kapcsolódó szócikkek
Erdély-portál
Politikaportál
Irodalomportál