Nyugat-magyarországi peremvidék |
![Az osztrák-magyar határ az Írott-kői kilátóból](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cc/Osztr%C3%A1k-magyar_hat%C3%A1r.jpg/250px-Osztr%C3%A1k-magyar_hat%C3%A1r.jpg) |
Az osztrák-magyar határ az Írott-kői kilátóból |
Elhelyezkedés | Kárpát-medence |
Legmagasabb pont | Írott-kő (883 m) |
![A Nyugat-magyarországi-peremvidék fekvése Magyarországon](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/03/HU_region_3._Nyugat-magyarorsz%C3%A1gi_peremvid%C3%A9k.png/250px-HU_region_3._Nyugat-magyarorsz%C3%A1gi_peremvid%C3%A9k.png) |
A Nyugat-magyarországi-peremvidék fekvése Magyarországon |
A Nyugat-magyarországi peremvidék földrajzi nagytáj Magyarországon, a Dunántúl legnyugatibb részén.
Két nagy részre osztható: az Alpokaljára és a Zalai-dombságra. Bár a két táj sok mindenben eltér egymástól, közös jellemzőik a hűvösebb csapadékosabb éghajlat és a smaragdzöld erdőségek. Mindez az erőteljes óceáni hatásnak köszönhető. A Soproni- és a Kőszegi-hegység az Alpok keleti nyúlványai. Az előterükben levő dombvidéket az Alpokból érkező folyók hordaléka töltötte fel. Az erdőkben, rétekben gazdag Zalai-dombság agyagos lejtőin gyakoriak a csuszamlások. A táj történelmi városai Sopron és Kőszeg, híres néprajzi tája az Őrség. Legnépesebb városa Szombathely. Legmagasabb pontja, egyben a Dunántúl legmagasabb pontja, az Írott-kő (882 m).
Részei
A nagytáj négy középtájra oszlik:
| Ez a földrajzi objektumról, alakzatról, jelenségről szóló lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |
Sablon:Magyarország tájai |
---|
Alföld | | |
---|
| |
---|
| |
---|
| |
---|
Drávamenti-síkság | Dráva-sík • Fekete-víz síkja • Nyárád–Harkányi-sík |
---|
| |
---|
| Taktaköz • Borsodi-ártér • Hevesi-ártér • Szolnoki-ártér • Jászság • Tiszafüred–Kunhegyesi-sík • Szolnok–Túri-sík • Tiszazug • Hortobágy |
---|
Alsó-Tisza-vidék | Marosszög • Dél-Tisza-völgy |
---|
| |
---|
| |
---|
| |
---|
| |
---|
| |
---|
|
---|
Kisalföld | | |
---|
| |
---|
Komárom–Esztergomi-síkság | |
---|
|
---|
Nyugat-magyarországi- peremvidék | |
---|
Dunántúli-dombság | | |
---|
| Nyugat-Külső-Somogy • Kelet-Külső-Somogy • Dél-Külső-Somogy |
---|
| Marcali-hát • Kelet-Belső-Somogy • Nyugat-Belső-Somogy • Közép-Dráva-völgy |
---|
Mecsek és Tolna–Baranyai-dombvidék | |
---|
|
---|
Dunántúli-középhegység | | |
---|
Vértes–Velencei-hegyvidék | |
---|
| |
---|
|
---|
Észak-magyarországi- középhegység | | |
---|
Börzsöny | |
---|
| Kosdi-dombság • Nézsa–Csővári-dombság • Központi-Cserhát • Galga-völgy • Ecskendi-dombság • Cserhátalja • Terényi-dombság • Szécsényi-dombság • Karancs • Litke–Etesi-dombság • Gödöllői-dombság • Monor–Irsai-dombság |
---|
| Magas-Mátra • Nyugati-Mátra • Déli-Mátra • Keleti-Mátraalja • Nyugati-Mátraalja • Mátralába • Parád–Recski-medence |
---|
| |
---|
Aggtelek–Rudabányai-hegyvidék | Aggteleki-hegység • Alsó-hegy • Rudabányai-hegység • Szalonnai-hegység • Bódva-völgy • Tornai-dombság |
---|
| Központi-Zemplén • Abaúji-Hegyalja • Tokaji-hegy • Szerencsi-dombság • Hegyalja • Hegyköz • Vitányi-rögök |
---|
Észak-magyarországi-medencék | |
---|
|
---|
Forrás: Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8 |
Földrajzportál
Magyarország-portál