Most–Híd
Most–Híd | |
![]() | |
Adatok | |
Alapítva | 2009. június 30. |
Feloszlatva | 2021. október 2. |
Utódpárt | Szövetség – Magyarok. Nemzetiségek. Régiók. (A párt 2023-tól használt elnevezése: Magyar Szövetség) |
Székház | Trnavská cesta 37 831 04 Pozsony |
Ifjúsági tagozat | IUVEN Ifjúsági Szervezet |
Ideológia | kereszténydemokrácia, liberális konzervativizmus, kisebbségvédelem |
Politikai elhelyezkedés | jobboldal |
Európai párt | Európai Néppárt |
EP-frakció | Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) |
Hivatalos színei | narancssárga |
Szlovákia politikai élete | |
Weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Most–Híd témájú médiaállományokat. |
![]() | A „Most–Híd” lehetséges további jelentéseiről lásd: Híd (egyértelműsítő lap). |
A Most–Híd (ejtsd: moszt–híd; szlovák–magyar elnevezés: a szlovák most szó magyarul ’hidat’ jelent) szlovákiai párt volt.
2021-ben beolvadt a felvidéki magyarok új egységpártjába, a Szövetség – Magyarok. Nemzetiségek. Régiók. pártba, melynek azóta egyik platformjaként működött tovább a Most–Híd.[1] A Szövetség 2023. december 9-ei kongresszusának döntése értelmében a párt neve Magyar Szövetségre módosult, egyúttal a párt platformjai megszüntetésre kerültek, így ezzel a döntéssel a Most–Híd platformként is megszűnt.[2]
Története
A. Nagy László, Bastrnák Tibor, Bugár Béla, Gál Gábor és Simon Zsolt alapították 2009. június 30-án, miután a sikeres EP-választás ellenére kiléptek a felvidéki magyarok akkori egységpártjából, a Magyar Koalíció Pártjából (MKP, később nevet változtatott Magyar Közösség Pártjára). A Most–Híd első elnöke Bugár Béla lett, aki az MKP-ban kilenc évig töltötte be ugyanezt a pozíciót. A két párt viszonya feszült volt, bár nem zárkóztak el sohasem attól, hogy a későbbiekben valamilyen szinten együttműködjenek.
A 2010-es szlovákiai parlamenti választáson a szlovák Polgári Konzervatív Párttal (OKS) választási szövetségre lépve 8,12%-nyi szavazatot szerzett, ami 14 mandátumra volt elegendő. A Most–Híd koalíciót kötött a Szlovák Demokratikus és Keresztény Unió – Demokrata Párttal (SDKÚ-DS), a Szabadság és Szolidaritással (SaS) és a Kereszténydemokrata Mozgalommal (KDH), így egy négypárti jobbközép koalíció része lett.
A 2012-es szlovákiai parlamenti választáson rosszabbul szerepelt a Most–Híd a 2010-es eredményekhez képest, mindössze 6,89%-ot ért el. A választást megnyerő Irány – Szociáldemokrácia (SMER-SD) párt abszolút többséget szerzett, így az egyetlen párttal sem kötött koalíciót, a Most–Híd ellenzékbe szorult.
2013 novemberében az Európai Néppárt tagja lett.[3]
A 2016-os szlovákiai parlamenti választáson még a 2012-esnél is gyengébb eredményt ért el a Most–Híd, immár a szavazatoknak csak 6,50%-át szerezte meg. Ugyanakkor az addig egyedül kormányzó Irány – Szociáldemokrácia (SMER-SD) a 2012-es szavazóinak harmadát elveszítve mindössze 28,28%-os támogatottságot ért el, és csak úgy tudott parlamenti többséget összehozni a Smer, ha koalíciót köt több másik parlamentbe jutott párttal. A koalíció része lett a a korábban a magyargyűlölő Ján Slota által vezetett Szlovák Nemzeti Párt (SNS), a Most–Híd és a kereszténydemokrata irányultságú #HÁLÓ (#SIEŤ).[4] Néhány hónappal később a #HÁLÓ szétesett, a párt több képviselője pedig csatlakozott a Most–Híd frakciójához. Mivel így már a #HÁLÓ megmaradt része nélkül is megvolt a parlamenti többség, a #HÁLÓval felmondták a koalíciót, a kormánytöbbség pedig hárompárti, Smer-SNS-Most–Híd koalícióként működött tovább.[5] 2018-ban Ján Kuciak újságíró és menyasszonya meggyilkolása után Robert Fico addigi miniszterelnök lemondott, és Peter Pellegrini lett az új miniszterelnök.[6] A hárompárti koalíció ugyanakkor fennmaradt a 2020-as választásig.
A botrányokkal teli négyéves kormányzás után a 2020-as szlovákiai parlamenti választáson hatalmas bukást szenvedett el a Most–Híd: a 2016-os szavazói kétharmadát elveszítve mindössze 2,05%-os eredményt ért el, ezáltal kiesett a szlovák parlamentből.
2021. október 2-án a Most–Híd beolvadt a felvidéki magyarok új egységpártjába, a Szövetség – Magyarok. Nemzetiségek. Régiók. pártba, ezáltal a Most–Híd önálló pártként formálisan megszűnt, a Szövetség egyik platformjaként működik tovább a Most–Híd.[1] A Szövetség 2023. december 9-ei kongresszusának döntése értelmében a párt neve Magyar Szövetségre módosult, egyúttal döntöttek a platformok megszüntetéséről. Ezzel a döntéssel tehát a Most–Híd platformként is megszűnt.[2]
A párt elnökei
Most–Híd
Kép | Név | hivatal kezdete | hivatal vége |
---|---|---|---|
![]() | Bugár Béla | ||
![]() | Sólymos László |
A Szövetség párt platformjaként
Név | hivatal kezdete | hivatal vége |
---|---|---|
Rigó Konrád | ||
Pál Attila |
Ideológia, pártprogram
A Most–Híd a hasonlóan gondolkodó szlovákok és magyarok együttműködésének szükségességére helyezte a hangsúlyt és a szlovákok részéről a túlzó szlovák nacionalizmust elvető Rudolf Chmelt választotta alelnökének. A párt a magyarok mellett szlovákok, ruszinok, cigányok, németek és más nemzetiségűek szavazataira és támogatására is számít, ennek megfelelően nem magyar nemzetiségi, hanem „polgári” pártként határozta meg magát.[7] Egy 2010 márciusában adott interjúban Bugár azt mondta, a párt felmérései szerint választóik mintegy 30 százaléka szlovák nemzetiségű.
Bugár ugyanitt azt is állította, hogy a Most–Híd nem kíván együttműködni a Robert Fico miniszterelnök vezette Irány – Szociáldemokrácia (SMER-SD) párttal, amelynek nacionalista irányultságát továbbra is erősnek tartják. Ennek ellenére 2016-ban mégis koalíciót kötött a Smerrel, emellett a korábban a magyargyűlölő Ján Slota által vezetett Szlovák Nemzeti Párttal (SNS) is.
Választási eredményei
Országos választások
Választás | Szavazatok száma | Szavazatok aránya | Mandátumok száma | Mandátumok aránya | Parlamenti szerepe |
---|---|---|---|---|---|
2010-es | 205 538 | 8,12% | 14 | 9,33% | kormánypárt |
2012-es | 176 088 | 6,89% | 13 | 8,67% | ellenzék |
2016-os | 169 593 | 6,50% | 11 | 7,33% | kormánypárt |
2020-as | 59 174 | 2,05% | 0 | 0% | nem jutott be |
Európai parlamenti választások
Választás | Szavazatok száma | Szavazatok aránya | Mandátumok száma | Európai parlamenti csoport | Európai parlamenti alcsoport |
---|---|---|---|---|---|
2014-es | 32 708 | 5,83% | 1 | Európai Néppárt – Európai Demokraták (EPP-ED) | Európai Néppárt (EPP) |
2019-es | 25 562 | 2,59% | 0 | nem jutott be | nem jutott be |
Jegyzetek
- ↑ a b Megkezdődött a Szövetség alakuló kongresszusa (magyar nyelven). ujszo.com, 2021. október 2. (Hozzáférés: 2021. október 2.)
- ↑ a b https://ma7.sk/aktualis/a-szovetseg-kongresszusa-megerositette-forro-krisztian-elnoki-poziciojat
- ↑ Az Európai Néppárt tagja lett a Most–Híd Archiválva 2013. november 13-i dátummal a Wayback Machine-ben – Híradó.hu, 2013. november 13.
- ↑ Lemondott a második, és megalakult a harmadik Fico-kormány (magyar nyelven). felvidek.ma, 2016. március 23.
- ↑ Hárompárti koalíció jön létre (magyar nyelven). hirek.sk, 2016. augusztus 19.
- ↑ Ficónak vége, megvan az új szlovák miniszterelnök (magyar nyelven). index.hu, 2018. március 22.
- ↑ Bugár Béla: a Híd nem etnikai, hanem polgári párt Archiválva 2013. november 13-i dátummal a Wayback Machine-ben – Népszava, 2010. március 12.
Külső linkek
- A Most–Híd a Szlovák Köztársaság Belügyminisztériumának politikai pártok és politikai mozgalmak nyilvántartásában
További információk
- A Most–Híd hivatalos honlapja (szlovákul, magyarul, angolul, németül, romani nyelven és ruszinul)
- A Most–Híd listája a 2010-es szlovákiai választásokon
- A Most–Híd párt a YouTube-on