Monopoly
![]() | Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
![]() | Ez a szócikk vagy szakasz lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja részletezi (vagy extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek). Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont! Csak akkor tedd a lap tetejére ezt a sablont, ha az egész cikk megszövegezése hibás. Ha nem, az adott szakaszba tedd, így segítve a lektorok munkáját! |
Monopoly | |
![]() | |
Német játéktábla játék közben | |
Forgalmazó | Hasbro |
Játékosok | 2-8 |
Játékidő | kb. 1,5-2 óra< |
Véletlen szerepe | Nagy (kockagurítás és kártyahúzás) |
Szükséges tudás, előképzettség | kockagurítás számolás |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Monopoly témájú médiaállományokat. |
A Monopoly társasjáték; elődjét Elizabeth Magie találta fel 1904-ben (The Landlord’s Game).[1] Monopoly néven először a Parker-testvérek adták ki 1935-ben. Az eredeti játéktábla, amelyet az USA-ban és a világbajnokságon is használnak, Atlantic City várost használja helyszínként. A játékot 37 nyelven jelentették meg, többek között magyarul is, és több mint 250 millió példányban került el 103 országba.
A játék lényege területeket és épületeket venni, eladni vagy bérelni egészen addig, ameddig valamelyik játékos monopóliumhoz jut. Számos országban rendeznek Monopoly bajnokságot, a világbajnokság pedig kétévenként szokott lenni.
Története
A Monopoly története elválaszthatatlan egy munkanélkülivé vált pennsylvaniai mérnök, Charles Darrow személyétől, aki 1933-ban szabadalmaztatta új játékát, és rövidesen multimilliomos lett „találmányából”. A játék alapötletének gyökerei az 1800-as évek végéig, a vagyongyűjtő játékok elterjedésének idejére nyúlik vissza. Igazság szerint a Monopoly meghökkentően hasonlít egy korábbi játékra, a Landlordra,[2], amelyet Darrow előtt harminc évvel szabadalmaztatott bizonyos Elizabeth Magie. Bár Magie nem csapott kellő reklámot játéka körül, egyre szélesebb körben terjedt el házilag fabrikált kellékekkel, melyeket egymástól másoltak a barátok és ismerősök.
A „háziúr” egyszerű vagyongyűjtő játék, mely eleinte alig állt másból, mint hogy a játékosok ellentételezést kérhettek azért, hogy kölcsönadták egymásnak ingóságaikat és ingatlanjaikat, egy sor új érdekes és izgalmas elemmel egészült ki. Nevet kaptak a vagyontárgyak, több darabot gyűjtve bizonyos dolgokból, növelni lehetett értéküket, és a telkekre szállodákat emelve mód nyílt növelni bérleti díjukat, és megjelentek a szerencse- és jótékonysági kártyák is. A Monopoly tehát nem a szabályok megváltoztatásával kerekedett fölébe elődeinek, és indult el hódító útjára, hanem az új szellemmel, amelyet magával hozott: mesés vagyonok és az izgalmas versengés világát kínálta abban a korszakban (a nagy válság idején), amikor az embereknek szükségük volt valamire, ami képes feledtetni velük egy időre a kegyetlen valóságot.
Elizabeth Magie a játékát antikapitalista propagandának szánta, fel akarta rá hívni a figyelmet, hogyan fosztják ki a lelkiismeretlen háziurak tehetetlen és kiszolgáltatott bérlőiket. A sors iróniája, hogy a Monopoly végül a kapitalizmus egyik leghíresebb jelképévé vált. Fidel Castrónak első dolgai közé tartozott - hatalomra jutása után -, hogy betiltassa a Monopolyt, és elkoboztassa az összes készletet a szigeten, mondván: az egész a kapitalista rendszer megvetendő szimbóluma. A Monopoly még ma is be van tiltva Kubában, ahogy Kínában és Észak-Koreában is.
Bár a Monopoly megalkotásáért nem Darrow-t illeti az elismerés, két roppant lényeges elemmel ő járult hozzá a játék sikeréhez. Egyrészt tervezői tudását latba vetve tetszetős táblát készített, másrészt üzleti érzékére hagyatkozva mindenét feltette a Monopolyra. Mihelyt szabadalmaztatta változatát, azonnal elkezdte árusítani kézileg gyártott példányait barátainak és helyi üzleteknek. Hamar ráébredt azonban, hogy ezzel a módszerrel nem fog sokra menni, ezért találmányát felajánlotta a Parker Brothers játékgyárnak. A gyár azonban a játékra kezdetben nem tartott igényt, mivel ötvenkét alapvető hibát talált benne. Ez Darrow-nak csöppet sem szegte kedvét, és úgy döntött, a Monopolyt maga fogja gyártani és terjeszteni. Miután 1934 karácsonyán több mint ötezer darabot adott el philadelphiai és New York-i üzleteknek, Darrow-t felkereste a Parker Brothers, és felettébb előnyös ajánlatot tett neki, amit "boldogan elfogadott, és soha meg nem bánt". 46 éves korára annyira meggazdagodott, hogy visszavonult egy farmra Pennsylvaniába. Amikor végül 1967-ben meghalt, szép vagyont hagyott hátra örököseire, jogdíjak formájában.
A Monopoly épp jókor jött a Parker Brothersnek, amelyet keményen sújtott a gazdasági válság. 1935-ben azonban már új munkásokat kellett felvennie, hogy lépést tudjon tartani a heti húszezres megrendeléssel. Kellemetlen meglepetés érte azonban a céget, amikor szembesülnie kellett a „háziúr” nagyon hasonló szabadalmával, és egy másik megszólalásig hasonló játékkal, a „Finance”-szal. Ügyes húzással azonban felvásárolták mindkét játék jogait, a („háziúr”-ét mindössze 500 dollárért), elkerülve a botrányt (a történetnek erre a fejezetére csak az 1980-as években derült fény), és a talán milliós jogdíjkifizetéseket.
A Parker Brothers ezután gyorsan megszerezte a külföldi kiadások jogait is. A második világháborúban a Monopoly angol terjesztője a hadügyminisztérium megbízásából különleges darabokat küldött a front mögé a hadifogoly-táborokba. Ezek azonban nem a foglyok szórakoztatását szolgálták, hanem a szökési útvonalak térképét és valódi német, olasz és osztrák bankókat rejtettek magukban. Állítólag az 1963-as angliai nagy vonatrablás tettesei szívesen múlatták az időt monopolizással – valódi pénzben, fejenként két-két millió fonttal.
A legújabb verzióban kártyán van a pénz amit érinteni kell. Az érintő és a kártya is benne van a társasjáték legújabb verziójában.
Magyar verzió játékmenete
Telkek listája
Ingyen parkoló | Móra park (22000 Ft) | Szerencsekártya | Oskola utca (22000 Ft) | Dóm tér (24000 Ft) | Déli vasútvonal (20000 Ft) | Dobó tér (26000 Ft) | Almagyar utca (26000 Ft) | Vízmű (15000 Ft) | Gárdonyi út (28000 Ft) | Irány a börtön! | ||
Bethlen Gábor utca (20000 Ft) | Monopoly | Kőfaragó tér (30000 Ft) | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Nagyerdő (18000 Ft) | Óváros (30000 Ft) | |||||||||||
Meglepetéskártya | Meglepetéskártya | |||||||||||
Petőfi tér (18000 Ft) | Ötvös utca (32000 Ft) | |||||||||||
Keleti vasútvonal (20000 Ft) | Nyugati vasútvonal (20000 Ft) | |||||||||||
Janus Pannonius út (16000 Ft) | Szerencsekártya | |||||||||||
Színház tér (14000 Ft) | Vörösmarty tér (35000 Ft) | |||||||||||
Elektromos művek (15000 Ft) | Pótadó (Fizess 10000 forintot) | |||||||||||
Egyetem utca (14000 Ft) | Dunakorzó (40000 Ft) | |||||||||||
Börtön | Szerencsekártya | Északi vasútvonal (20000 Ft) | Jövedelemadó (Fizess 20000 forintot) | Meglepetéskártya | ⇐ Start | |||||||
Kisfaludy út (12000 Ft) | Lestár tér (10000 Ft) | Nagykőrösi út (10000 Ft) | Török udvar (6000 Ft) | Piac tér (6000 Ft) |
Házas telkek
Szín | Név | Város | Ár (Ft) | Házak ára (Ft/db) | Bérleti díj üres telekkel | Bérleti díj 1 házzal | Bérleti díj 2 házzal | Bérleti díj 3 házzal | Bérleti díj 4 házzal | Bérleti díj szállodával |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Piac tér | Székesfehérvár | 6000 | 5000 | 200 | 1000 | 3000 | 9000 | 16000 | 25000 | |
Török udvar | 400 | 2000 | 6000 | 18000 | 32000 | 45000 | ||||
Nagykőrösi út | Kecskemét | 10000 | 600 | 3000 | 9000 | 27000 | 40000 | 55000 | ||
Lestár tér | 600 | 3000 | 9000 | 27000 | 40000 | 55000 | ||||
Kisfaludy út | 12000 | 800 | 4000 | 10000 | 30000 | 45000 | 60000 | |||
Egyetem utca | Pécs | 14000 | 10000 | 1000 | 5000 | 15000 | 45000 | 62500 | 75000 | |
Színház tér | 1000 | 5000 | 15000 | 45000 | 62500 | 75000 | ||||
Janus Pannonius út | 16000 | 1200 | 6000 | 18000 | 50000 | 70000 | 90000 | |||
Petőfi tér | Debrecen | 18000 | 1400 | 7000 | 20000 | 55000 | 75000 | 95000 | ||
Nagyerdő | 1400 | 7000 | 20000 | 55000 | 75000 | 95000 | ||||
Bethlen utca | 20000 | 1600 | 8000 | 22000 | 60000 | 80000 | 100000 | |||
Móra park | Szeged | 22000 | 15000 | 1800 | 9000 | 25000 | 70000 | 87500 | 105000 | |
Oskola utca | 1800 | 9000 | 25000 | 70000 | 87500 | 105000 | ||||
Dóm tér | 24000 | 2000 | 10000 | 30000 | 75000 | 92500 | 110000 | |||
Dobó tér | Eger | 26000 | 2200 | 11000 | 33000 | 80000 | 97500 | 115000 | ||
Almagyar utca | 2200 | 11000 | 33000 | 80000 | 97500 | 115000 | ||||
Gárdonyi út | 28000 | 2400 | 12000 | 36000 | 85000 | 102500 | 120000 | |||
Kőfaragó tér | Sopron | 30000 | 20000 | 2600 | 13000 | 39000 | 90000 | 110000 | 127500 | |
Óváros | 2600 | 13000 | 39000 | 90000 | 110000 | 127500 | ||||
Ötvös utca | 32000 | 2800 | 15000 | 45000 | 100000 | 120000 | 140000 | |||
Vörösmarty tér | Budapest | 35000 | 3500 | 17500 | 50000 | 110000 | 130000 | 150000 | ||
Dunakorzó | 40000 | 5000 | 20000 | 60000 | 140000 | 170000 | 200000 |
Közművek, vasutak
Név | Ár (Ft) | Bevétel |
---|---|---|
Elektromos művek | 15000 | Ha a két közmű közül csak az egyik van a játékos tulajdonában, akkor a dobott szám négyszázszorosát kapja, ha mindkettőt birtokolja, akkor a dobott szám ezerszeresét. |
Vízmű | ||
Északi vasútvonal | 20000 |
|
Keleti vasútvonal | ||
Déli vasútvonal | ||
Nyugati vasútvonal |
A játék kezdete
A tábla keretén húzódik a játékmező, mely négyzetekből áll, és ingó és ingatlan vagyontárgyak, vasútállomások, üres mezők, sőt börtön is sorakozik rajta. A játékosokat egy-egy figura jelképezi, amelyet kockadobásokkal mozgatnak a táblán. Attól függően, hogy milyen mezőre érkeznek, a szabályok engedélyezhetik, hogy ingatlant vagy ingóságokat vásároljanak, vagy kötelezhetik a játékosokat arra, hogy bérleti díjat vagy adót fizessenek, szerencsekártyát vagy jótékonysági kártyát húzzanak, börtönbe vonuljanak, stb. A játékosok vagyontárgyakat vásárolva, eladva és bérelve arra törekszenek, hogy ők legyenek a leggazdagabbak a táblán, és csődbe hajszolják a vetélytársakat.
Kineveznek egy bankárt, akinek feladatai közé tartozik, hogy számon tartsa a játékosok és a bank vagyonát, fizetést és jutalmat osszon, vezesse az ingatlan-nyilvántartást a házakról, az eladásra váró vagy már a játékosok kezén lévő telkekről és szállodákról. Elad és árverést tart, kölcsönt folyósít vagy jelzálogot vet ki. A bank gyűjt be minden adót, díjat és kamatot, és az eladott, valamint elárverezett területekért és ingóságokért.
A stratégia
Egy amerikai számítógép-szakértő, Tom Friddel a játékelmélet felhasználásával kimutatta, hogy egyes ingatlanok értékesebbek másoknál: A piros mezőt a Trafalgar téren jobb áron lehet bérbe adni, mint bármely más területet (a piros és rózsaszín területek egyébként mindig értékesek), hogy Maryleborne a legjobb állomás, és a Vízművek a legjobb szolgáltató. A Whitechapel utca a legkevésbé jövedelmező terület.
A győzelem
A játék célja annyi vagyont felhalmozni, hogy elég legyen a többi játékos csődbe juttatásához, és kiszorításukhoz a játékból. Az utolsóként bennmaradó játékos nyer. A rövidebb változatban a játék a második csőddel véget ér, függetlenül attól, hány játékos van még benn. Ekkor a vagyonokat összesítik, és a leggazdagabbat nevezik meg győztesként.
Irodalom
- Monopoly as a Markov Process, by R. Ash and R. Bishop, Mathematics Magazine, vol. 45 (1972) p. 26-29.
- Anspach, Ralph. The Billion Dollar MONOPOLY Swindle, Second Edition, Xlibris Corporation (2000). ISBN 0-7388-3139-5
- Brady, Maxine. The Monopoly Book: Strategy and Tactics of the World's Most Popular Game, First hardcover edition, D. McKay Co. (1974). ISBN 0-679-20292-7
- Darzinskis, Kaz. Winning Monopoly: A Complete Guide to Property Accumulation, Cash-Flow Strategy, and Negotiating Techniques When Playing the Best-Selling Board Game, First Edition, Harper & Row, New York (1987). ISBN 0-06-096127-9
- Moore, Tim. Do Not Pass Go. Vintage Books (2004). ISBN 0-09-943386-9
- Orbanes, Philip E.. The Monopoly Companion: The Player's Guide, Second Edition, Adams Media Corporation (1999). ISBN 1-58062-175-9
- Orbanes, Philip E.. The Game Makers: The Story of Parker Brothers, First Edition, Harvard Business School Press (2004). ISBN 1-59139-269-1
- „Monopoly launches UK-wide edition”, BBC, 2007. szeptember 24. (Hozzáférés: 2008. február 8.)