Miklósy István
Miklósy István | |
![]() | |
Született | 1857. augusztus 22. Rákóc |
Elhunyt | 1937. október 29. (80 évesen) Nyíregyháza |
Állampolgársága | magyar |
Foglalkozása |
|
Tisztsége | megyéspüspök (1913. június 23. – ) |
Iskolái | Ungvári Katolikus Gimnázium ( – 1870-es évek) |
Halál oka | szívinfarktus |
Sírhelye | Szent Mihály-templom |
hajdúdorogi püspök | |
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra. | |
Vallása | |
Pappá szentelés | 1884. április 17. |
Püspökké szentelés | 1913. október 5. Hajdúdorog |
Szentelők |
|
Hivatal | hajdúdorogi püspök |
Hivatali idő | 1913–1937 |
Elődje | Papp Antal (apostoli adminisztrátor) |
Utódja | Dudás Miklós |
| |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Miklósy István témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Miklósy István (Rákóc, 1857. augusztus 22. – Nyíregyháza, 1937. október 29.) a Hajdúdorogi egyházmegye első püspöke.
Pályafutása
Miklósy István 1857. augusztus 22-én született a Zemplén vármegyei Rákóc (Rakovec nad Ondavou) községben Miklósy Péter kovácsmester és Plachitka Mária gyermekeként. Elemi iskoláit szülőfalujában végezte, majd az ungvári királyi katolikus gimnáziumban tanult. Teológiai tanulmányait a Központi Papnevelő Intézet növendékeként a Pázmány Péter Tudományegyetem Hittudományi Karán, majd pedig az ungvári szemináriumban végezte. Végzett papnövendékként a Munkácsi görögkatolikus egyházmegye Püspöki Hivatalában, Ungváron volt írnok. 1884. április 17-én szentelte pappá pásztélyi Kovách János munkácsi püspök.
1884–1888 között a Királyi Görögkatolikus Tanító és Kántorképző tanára és a Papi Árvák Intézetének igazgatója volt Ungváron. 1888–1894 között pásztélyi Kovách János, majd pedig Firczák Gyula püspökök titkáraként szolgált. 1894-ben Sátoraljaújhelyen kapott parókusi és kerületi esperesi kinevezést. 1905-ben Zemplén vármegye főesperese lett. Sátoraljaújhelyen aktívan vesz részt a társadalmi életben. Jelentős szerepet vállalt a városi kórház létrehozásában. Bekapcsolódott a magyar görögkatolikus püspökség létrehozásáért vívott küzdelembe. Tagja a Görög szertartású Katolikus Magyarok Országos Bizottságának, s részt vett a magyar görögkatolikusok szentévi (1900) római zarándoklatán.
Püspöki pályafutása
I. Ferenc József apostoli király 1913. április 21-én kinevezte az 1912-ben felállított Hajdúdorogi egyházmegye első püspökévé. Püspöki jelmondatául ezt választotta: „Kitartásban a siker”, amivel a magyar görögkatolikusok több évtizedes, végül sikerrel végződött küzdelmére utalt. Felszentelésére Hajdúdorogon került sor 1913. október 5-én. A felszentelés és beiktatás szertartását Drohobeczky Gyula körösi püspök (1891–1919) végezte Fischer-Colbrie Ágoston kassai püspök (1907–1925) és Lányi József tinini felszentelt püspök, nagyváradi kanonok segédletével. Miklósy püspök az új egyházmegye ideiglenes székhelyének Debrecent választotta, ahová 1913. október 15-én ünnepélyesen bevonult.
A debreceni iparkamara épületében bérelt ideiglenes székhelyre 1914. február 23-án postai csomagba rejtett pokolgép érkezett, mellyel a Hajdúdorogi egyházmegye felállítása ellen tiltakozó román fanatikusok az orosz cári titkosszolgálat közreműködésével Miklósy püspök életére törtek. A pokolgép megölte a püspök három munkatársát, Jaczkovics Mihály helynököt, Slepkovszky János titkárt és Csatth Sándor ügyvédet. Miklósy püspök kisebb sérüléseket szenvedett. A bombamerényletet követően 1914. szeptember 23-án Miklósy püspök Nyíregyházára helyezte át a püspökség székhelyét.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Istvan_Miklosy_Bell_Consecration_Hajdudorog.jpg/300px-Istvan_Miklosy_Bell_Consecration_Hajdudorog.jpg)
A Hajdúdorogi egyházmegye megszervezésén fáradozó püspök munkáját 1914-től az első világháború akadályozta. Az egyházmegye felállításakor a magyar kormány kötelezte magát arra, hogy gondoskodik az új egyházkormányzati egység anyagi dotációjáról, különös tekintettel a püspöki székhely és hivatal kiépítéséről, papnevelő intézet és kántorképző létesítéséről. Ebből a háborús körülmények miatt semmi sem valósult meg. Magyarország román megszállásakor a megszálló csapatok a püspököt elhurcolták, és kényszeríteni akarták arra, hogy mondjon le a Hajdúdorogi egyházmegyéhez a Nagyváradi, Szamosújvári és Gyulafehérvár-Fogarasi egyházmegyékből átcsatolt parókiákról.
A trianoni békeszerződés következtében a Hajdúdorogi egyházmegye elveszítette parókiáinak felét. Az új határok közé kényszerített Magyarországon a görögkatolikusok népességen belüli számaránya és társadalmi súlya jelentősen csökkent. Ez és az ország gazdasági nehézségei lehetetlenné tették az egyházmegyei intézményrendszer kiépítését, anyagi konszolidációját. Súlyosbította a helyzetet az, hogy Miklósy püspök meggyőződéses királypártiként elutasította a Horthy-rendszerrel való együttműködést, ami fokozatosan társadalmi és politikai elszigetelődéséhez vezetett. Mivel a görögkatolikusok társadalmi stigmatizációja következtében az 1920-30-as években tömeges jelenséggé vált a bizánci rítusúak áttérése a latin rítusra, Miklósy püspök a római katolikus főpásztorokkal is konfliktusba került.
Miklósy püspök 1932-től kezdődően szinte teljesen visszavonult. 1933-tól kezdődően a görögkatolikus sajtó a püspök betegségéről adott hírt. 1937. október 29-én szívrohamban halt meg. Temetését november elsején Papp Antal érsek, apostoli kormányzó végezte, míg a gyászbeszédet Bányay Jenő nagyprépost mondta. Az elhunyt főpásztort a város által adományozott díszsírhelyre temették. Hamvait később a nyíregyházi templomba helyezték át, 1979-ben pedig a máriapócsi kegytemplom kriptájába.
Jegyzetek
- ↑ A ceremóniát 1913. október 5-én tartották Hajdúdorogon. A képen a püspök felemelve keresztjét áldást oszt. Mögötte Jaczkovics Mihály püspöki vikárius látható.
Források
- Véghseő Tamás: Bizánci rítus, katolikus hit, magyar identitás. Magyar görögkatolikusok. Nyíregyháza, 2023. Collectanea Athanasiana, I/14.
- Véghseő Tamás – Terdik Szilveszter: "...minden utamat már előre láttad". Görögkatolikusok Magyarországon, Du Sign, Strasbourg 2012
- Janka György: A 100 éves Hajdúdorogi Egyházmegye, Nyíregyháza 2013
- Damjanovics József (szerk.): Kitartásban a siker, Sátroaljaújhely 2008
- Katkó Márton Áron: Az 1914-es debreceni merénylet, in: Véghseő T., (ed.): Symbolae. Ways of Greek Catholic heritage research. Papers of the conference held on the 100th anniversary of the death of Nikolaus Nilles, Nyíregyház 2010. Collectanea Athanasiana I/3. 289-321.
- Janka György: Miklósy István püspök (1913−1937) a korabeli görögkatolikus sajtó tükrében, in: Véghseő T., (ed.): Symbolae. Ways of Greek Catholic heritage research. Papers of the conference held on the 100th anniversary of the death of Nikolaus Nilles, Nyíregyháza 2010. Collectanea Athanasiana I/3. 335-344.
- Pirigyi István: Papnevelésünk 1912-1950 között, in: Örökség és küldetés. 1950-2000: a Nyíregyházi Görögkatolikus Papnevelő Intézet és a Szent Atanáz Görögkatolikus Hittudományi Főiskola alapításának 50. évfordulója alkalmából rendezett tudományos konferencia anyaga: 2000. október 2-3. szerk. Janka György. – Nyíregyháza, 2001
További információk
- Bishop Istvan Miklósy, Catholic-Hierarchy (angol)
- Kitartásban a siker!; Sátoraljaújhelyi Görög Katolikus Egyházközség, Sátoraljaújhely, 2008
Kapcsolódó szócikkek
Katolicizmusportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap