Magzatelhajtás
![]() | Ez a szócikk vagy szakasz elsősorban magyarországi nézőpontból tárgyalja a témát, és nem nyújt kellő nemzetközi kitekintést. Kérünk, segíts bővíteni a cikket, vagy jelezd észrevételeidet a vitalapján. |
Büntetőjog különös rész 1. A büntetőjog sorozat része |
---|
![]() |
Az állam elleni bűncselekmények |
Az alkotmányos rend erőszakos megváltoztatása · Az alkotmányos rend elleni szervezkedés · Lázadás · Rombolás · Hazaárulás · Hűtlenség · Az ellenség támogatása · Kémkedés |
Emberiség elleni bűncselekmények |
Háborús uszítás · Tiltott toborzás · Népirtás · Apartheid · Polgári lakosság elleni erőszak · Háborús fosztogatás · Bűnös hadviselés · Nk.sz. ált. tilt. fegyv. alk. · Kult.jav.nemzetk.véd.megsértése · Harctéri fosztogatás · Fegyverszünet megszegése · Hadikövet elleni erőszak · Visszaélés a nemzetközi jog által védett jelvénnyel vagy jelzéssel |
A személy elleni bűncselekmények |
Emberölés · Öngyilkosságban közrem. · Magzatelhajtás · Testi sértés · Fogl.kör.elk.veszélyeztetés · Segítségnyújtás elmulasztása · Gondozás elmulasztása · Az egészségüggyel kapcsolatos bűncselekmények · Kényszerítés · Lelkiism. és vallássz. megsért. · Közösség tagja elleni erőszak · Személyi szabadság megsértése · Emberrablás · Emberkereskedelem · Magánlaksértés · Magántitok megsértése · Visszaélés személyes adattal · Visszaélés közérdekű adattal · Levéltitok megsértése · Magántitok jogosulatlan megismerése · Rágalmazás · Becsületsértés · Kegyeletsértés |
A közlekedési bűncselekmények |
A közlek.bizt.elleni bcs. · Vasúti,légi,vízi közl.veszélyezt. · Közúti veszélyeztetés · Közúti baleset okozása · Járművezetés ittas vagy bódult állapotban · Járművezetés tiltott átengedése · Cserbenhagyás |
A nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekmények |
Szexuális kényszerítés · Szexuális erőszak · Szexuális visszaélés · Vérfertőzés · Kerítés · Prostitúció elősegítése · Kitartottság · Gyermekprostitúció kihasználása · Gyermekpornográfia · Szeméremsértés |
A gyermekek érdekét sértő és a család elleni bűncselekmények |
Kiskorú veszélyeztetése · Gyermekmunka · Kisk.kapcstart.akad. · Kisk.elhely.megvált. · Tartási kötelezettség elmulasztása · Kapcsolati erőszak · Családi jogállás megsértése · Kettős házasság |
Sablon:Büntetőjog különös rész
|
A magzatelhajtás minden olyan terhességmegszakítás, amelyet törvény nem nyilvánít megengedhetőnek. A jogszabály engedélye kizárja a jogellenességet.
![]() | Nem tévesztendő össze a következővel: terhességmegszakítás (orvosi vonatkozásai). |
A magzatelhajtással kapcsolatos hatályos rendelkezések
A 2012. évi C. törvény 163. §-a szerint:
- Aki más magzatát elhajtja, bűntett miatt három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.[1]
- A büntetés egy évtől öt évig terjedő szabadságvesztés, ha a magzatelhajtást
- a) üzletszerűen,
- b) az állapotos nő beleegyezése nélkül vagy
- c) súlyos testi sérülést vagy életveszélyt okozva
követik el.[2]
- A büntetés két évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztés, ha a magzatelhajtás az állapotos nő halálát okozza.[3]
- Az a nő, aki magzatát elhajtja vagy elhajtatja, vétség miatt egy évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.[4]
Története Magyarországon
![]() | Bővebben: Az abortuszok és magzatelhajtások története Magyarországon |
Bár már az 1843. évi törvényjavaslatban szerepel, az első kodifikációja a Csemegi-kódex (1878. évi V. tc.) volt.
Magzatelhajtás néven rendszerint csak a terhesség bűnös szándékból történt megszakítását értjük. Az anya megmentése céljából az orvosok által megindított mesterséges vetélés nem tartozik ide (l. Abortusz). A magzatelhajtás megállapítása először a vádolt nő vizsgálatával, másodszor a kiürült peterészletek makroszkópikus és mikroszkópikus megvizsgálásával történik. Az anya vizsgálatából biztosan vagy csak megközelítőleg is a vetélést megállapítani igen nehéz, hacsak a vizsgálat a vetélés után 4-5 napon belül nem történik. A szándékos elvetélést vagy belső szerekkel vagy külső erőszakkal idézik elő. Magzatelhajtószerek hírében állanak és alkalmaztatnak az ún. abortivszerek (l. o.). Külső erőszakkal különféle módon lehet a terhességet megszakítani, pl. ütések, lökések a hasra, az egész test erős megrázkódtatása, a méh fenekének a hasfalon keresztül való nyomogatása, a peteburkok megrepesztése vagy a méhbe izgató anyag befecskendése, továbbá forró fürdők, forró irrigációk, a nyakcsatorna erőszakos kitágítása és egyebek segítségével. Káros következményei lehetnek az anyára a vele járó vérzés, továbbá esetleges fertőzés és az azt követő gyermekágyi láz folytán. Nem kevésbé veszélyes következmény forrása lehet az alkalmazott szer, vagyis a vele történt mérgezés és az erőszakos beavatkozás útján netalán történt sérülés. V. ö. Belky, Törvsz. orvostan (1895).
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/Abortion_victims_statue_by_Lajos_Sz%C5%91ke_in_the_New_Cemetery_of_Gy%C3%B6mr%C5%91%2C_Hungary.jpg/220px-Abortion_victims_statue_by_Lajos_Sz%C5%91ke_in_the_New_Cemetery_of_Gy%C3%B6mr%C5%91%2C_Hungary.jpg)
A méhmagzat az összes modern büntetőtörvényekben büntetőjogi védelemben részesül, de kevésbé, mint az ember, mert egyrészt a büntetési tételek enyhébbek; másrészt csak a méhmagzat szándékos elpusztítása esik büntetés alá. Az elvetélést eredményezett gondatlanság nem büntetendő. Azt a felfogást ellenben, amely hol a személyiség hiánya alapján, hol a túlnépesedés megakadályozása érdekében, hol – romlott erkölcsű népeknél – a nőnek az anyai kötelmek iránt való ellenszenv méltánylásával a méhmagzat elhajtásában nem lát jogtalan cselekményt, a civilizált világtársadalom feltétlenül elveti. A magyar btk. a méhmagzat elpusztítását eszközlő cselekményt illetőleg különbséget tesz a méhmagzat megölése és szorosabb értelemben vett elhajtása között. Amaz a méhmagzatnak az anyaméhben megölését tételezi fel, emez idő előtti szülésnek előidézését, amely a magzat halálát okozza. A büntetésre nézve a két eset között nincs különbség. A bűntettnek alanya lehet maga a teherben levő nő vagy egy harmadik személy. Az első esetben a nőnek büntetése 3, illetve 2 évig terjedhető börtön, aszerint, hogy házasságban vagy azon kívül esett teherbe. A harmadik személy a bűntettet a nőnek beleegyezésével vagy beleegyezése nélkül követheti el. Az első esetben a tettes büntetése a nő büntetésével egyenlő, de 5 évig terjedhető börtön a büntetés, ha a cselekményt nyereségvágyból követte el. A másik esetben a büntetés 5 évig, ha pedig a cselekmény a nőnek is halálát okozta, 10-15 évig terjedhető fegyház. A törvény nem emeli ki különösen, de önmagától értetődik, hogy ahhoz, hogy büntethető legyen, jogtalannak kell lennie. Az anya életének megmentése végett eszközölt magzatelhajtás jogos és nem büntetendő.[5]
Az 1961-es szabályozás
Az 1961. évi V. törvény 256. §-a az alábbi rendelkezéseket tartalmazta:
- Aki más magzatát elhajtja, három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.[6]
- A büntetés hat hónaptól öt évig terjedő szabadságvesztés, ha
- a) az elkövető visszaeső;
- b) a bűntettet üzletszerűen vagy
- c) a nő beleegyezése nélkül követték el;
- d) a bűntett súlyos testi sértést okozott.[7]
- A büntetés két évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztés, ha a bűntett halált okozott.[8]
- Az a nő, aki magzatát elhajtja, vagy elhajtatja, hat hónapig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.[9]
- Nem büntethető magzatelhajtás miatt, aki a terhesség megszakítását az arra hivatott szerv által jogszabály alapján kiadott engedélynek megfelelően hajtja, illetve hajtatja végre.[10]
A későbbi szabályozás
A magzatlehajtást a későbbi magyar Büntető Törvénykönyv a következőképpen rendelte büntetni:
- Aki más magzatát elhajtja, bűntettet követ el, és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.[11]
- A büntetés egy évtől öt évig terjedő szabadságvesztés, ha a magzatelhajtást
- a) üzletszerűen,
- b) a nő beleegyezése nélkül,
- c) súlyos testi sértést vagy életveszélyt okozva követik el.[12]
- A büntetés két évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztés, ha a magzatelhajtás halált okoz.[13]
- Az a nő, aki magzatát elhajtja vagy elhajtatja, vétséget követ el, és egy évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.[14]
Jegyzetek
- ↑ 2012. évi C. törvény 163. § (1) bek.
- ↑ 2012. évi C. törvény 163. § (2) bek.
- ↑ 2012. évi C. törvény 163. § (3) bek.
- ↑ 2012. évi C. törvény 163. § (4) bek.
- ↑ A Pallas nagy lexikona
- ↑ 1961. évi V. törvény 256. § (1) bekezdése
- ↑ 1961. évi V. törvény 256. § (2) bekezdése
- ↑ 1961. évi V. törvény 256. § (3) bekezdése
- ↑ 1961. évi V. törvény 256. § (4) bekezdése
- ↑ 1961. évi V. törvény 256. § (5) bekezdése
- ↑ 169. § (1) bek.
- ↑ 169. § (2) bek.
- ↑ 169. § (3) bek.
- ↑ 169. § (4) bek.
További információk
- Gálicz Boglárka tanulmánya
- Sántha Ferenc
- Tóth Boglárka[halott link]