Kolozsvári testvérek
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a1/Pr%C3%A1ga%2C_Szent_Gy%C3%B6rgy_szobor%2C_eredeti.jpg/200px-Pr%C3%A1ga%2C_Szent_Gy%C3%B6rgy_szobor%2C_eredeti.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fc/FFridrich%2C_Prazsky_hrad%2C_sousosi_sv._Jiri.jpg/200px-FFridrich%2C_Prazsky_hrad%2C_sousosi_sv._Jiri.jpg)
A Kolozsvári testvérek a magyar képzőművészetben meghonosodott kifejezés egy szobrász testvérpárra, Kolozsvári Mártonra és Györgyre, akiknek világhírű alkotása a prágai Szent György-szobor.
Életük
A testvérpár életéről keveset őrzött meg a történelem. Nagy Lajos király korában éltek, édesapjuk festő volt Kolozsvárott. A testvérpár ismert munkáira a nagyváradi püspökök, Futaki Demeter és Zudar János adtak megrendelést.
Alkotásaik
Első okleveles említésük az a munka, melynek során Futaki Demeter váradi püspök megbízásából három királyszobrot készítettek. Ezek a Szent István királyt, fiát Szent Imre herceget és Szent László királyt ábrázolták. A szobrok 1360 és 1365 között készültek el.
A második említés arról a Szent László királyt ábrázoló lovasszoborról maradt fenn, amelyet Zudar János váradi püspök megrendelésére készítettek el. Mindkét munka szobrai azonban elpusztultak Várad 1660. évi török ostroma, majd bevétele után.
Fennmaradt alkotásuk: A Szent György-szobor
Egyetlen alkotásuk érte meg a mai kort: a Szent György-szobor, amely Európa első teljes alakos bronz lovasszobra.[1] A szobrot 1373-ra készítette el a testvérpár, valószínűleg királyi megrendelésre. A művészettörténészek megállapítása szerint egy ősi technológiával, a viaszveszejtéses eljárással öntötték. Ezt a módszert Nyugaton az ókor óta nem alkalmazták életnagyságú szobrok készítéséhez.
A Szent György-szobor eredeti példánya a török háborúk folyamán elkerült Prágába, a Hradzsinban a Szent Vitus-székesegyház mellett díszíti a teret. Értékét mutatja, hogy Buda török általi bevétele (1541. augusztus 29.) után állítólag maga Nagy Szulejmán védte meg a műalkotást: „E szobrot senki meg ne nézze, a muzulmánok ne lássák – rendelkezett róla, majd a »a nyakán levő kasmíri sálat leoldván, az alakot befödte véle s az összetöretéstől megmentette«.”[2]
A Szent György-szobor másolatai
A Kárpát-medencében a Szent György-szobornak több másolata is ismert. A leginkább helyhez illő másolata Kolozsváron, a Farkas utcai református templom előtt áll. Ezt a másolatot Róna József öntödéjében készítették Budapesten. Egyik későbbi, köztéren felállított példánya a Halászbástya lépcsőjénél, egy harmadik pedig az Epreskertben látható. Negyedik másolata Szegeden, a Béke téren áll.
Megtalálható kiállított példánya a Magyar Nemzeti Múzeumban és a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetemen is.
- Másolata a Magyar Nemzeti Múzeumban
- A kolozsvári Szent György-szobor
- A Halászbástya alatt álló szobor
- A Halászbástya alatti szobor táblája
- Az epreskerti szobor
- A Szent György-szobor szegedi másolata
- A Szent György-szobor a Szent Vitus-székesegyház mellett
Irodalom
- Bunyitai Vincze (1883): A váradi püspökség története, Nagyvárad
- László Gyula (1943): Kolozsvári Márton és György Szent György-szobrának lószerszámja, Kolozsvár
- Prokopp Mária (2001): Márton és György Sárkányölő Szent György-szobra, 1373, Korunk, 2001. július 15–20.
Hivatkozások
További információk
- Kolozsvári Márton és György
- A Kolozsvári-testvérekről
- A Nagyváradi Egyházmegye évszámokban Archiválva 2009. február 26-i dátummal a Wayback Machine-ben
Művészetportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap