Karolina tér
Karolina tér (Piața Muzeului) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | Románia |
Település | Kolozsvár |
Városrész | Belváros |
Korábbi nevei | kispiac, Óvár tér, óvári kispiac, Piața Dimitrov |
Irányítószám | 400019 |
Körzethívószám | +40 264 |
Földrajzi adatok | |
Távolság a központtól | 0,2 km |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Karolina tér Pozíció Kolozsvár térképén | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Karolina tér témájú médiaállományokat. |
A Karolina tér (románul Piața Muzeului) Kolozsvár belvárosában, az Óvárban található; a város legrégebbi piactere.
Neve
Eleinte kispiac vagy óvári kispiac néven említették. 1869-ben már megjelent az Óvár tér megnevezés, 1899-ben kapta a Karolina tér nevet. Ennek megfelelője az 1919 utáni román Piața Carolina név. 1954–1967 között Piața Dimitrov volt a hivatalos neve, 1967-ben kapta a Piața Muzeului (Múzeum tér) nevet.[1]
Herepei János szerint a Karolina tér a közhiedelemmel ellentétben nem a Karolina-oszlopról kapta nevét, hiszen az eredetileg a Fő téren állt, és csak a Mátyás király emlékmű felállításakor került át ide, hanem a Karolina Kórházról.[2] Ezzel szemben Kelemen Lajos azt állította, hogy teret a kórházhoz és az oszlophoz hasonlóan Karolina Auguszta királynéról nevezték el.[3]
2014 őszén Comedy Cluj filmfesztiválhoz kapcsolódóan több belvárosi utca és tér átmenetileg neves filmvígjáték-alkotók nevét viselte; ekkor a Karolina tér Monty Python névtáblával szerepelt.[4]
Története
A tér eredetileg az Óvárat létrehozó betelepített szász hospesek vásártere volt, és a következő évszázadokban is főleg szászok lakták. 1568-ban a magyar polgárok panaszt tettek a fejedelemnél, hogy „az Óvár a szászoké, s a magyart onnan kirekesztik.”[5] A 11–12. században a téren épült a város első temploma, majd a tatárjárás után a város központi temploma.[6] Báthory Gábor fejedelem 1609. március 20-án kelt adománylevelében részletesen szerepelnek a templommal szomszédos épületek: dél felől Filstich Péter aranybeváltó, fejedelmi tanácsos háza, északról a domonkosrendi kolostor.[7]
Szakál Ferenc feljegyzései szerint a német katonai parancsnok 1704. augusztus 26-án a kispiacon a templom előtt tarackokkal lövetett annak örömére, hogy „háromnemű ellenségen triumfáltak: francián, bavaruson és magyarokon.”[8]
A tér közepén 1881-ben Pákey Lajos tervei alapján parkot létesítettek, és megszüntették a téren tartott zsibvásárt.[9] 1899 tavaszán az addig a Fő téren álló Karolina-oszlopot ide helyezték át; ugyanekkor kapta a tér a Karolina nevet.[10]
Az 1970–1980-as években a tér több épületét újjáépítették.[11] 1990-ben az 5. számú ház előtt római kori és középkori épületmaradványokat tártak fel; a gödröket csak 1999-ben tömték be. 2005–2006-ban a teret felújították, 2008-ban kikövezték, és sétálóövezetté nyilvánították.[12][13][14] A tér felújítási projektje 2010-ben bejutott a Barcelonai Kortárs Kulturális Központ(wd) által kezdeményezett European Prize for Urban Public Space díj döntőjébe.[12][15]
Épületei
A tér északkeleti sarkán (a későbbi ipartestületi székház) helyén állt a ferences harmadik rendi nővérek Szent Erzsébet-klastroma és kórháza; utóbb ezt nevezték Karolina Kórháznak. Az épületet 1914-ben bontották le.[16]
1907-től a 3-as szám alatt volt bejegyezve a Galilei szabadkőműves páholy.[17] Ugyanitt működött az 1990-es évekig a fások (faipari munkások) klubja.[18][19]
A tér északi során, a 4-es számon található a 18–19. század fordulóján késő barokk stílusban épült Mikes-ház. Itt működött a Karolina Kórház sebészete.[13] Az épületet az 1870-es években eklektikus stílusban átépítették, és bérházzá alakították át, ekkor bontották le a térre néző lábas erkélyét.[11][20]
Az 5-ös szám alatt állt a reneszánsz Basta-ház, amelyben a Karolina Kórház szülészetét rendezték be, és amelyet 1902-ben, az egyetemi klinikák megépülésekor bontottak le.[11][21] A helyére épült lakóház homlokzatán a korábbi épületből egy 1628-as dátumú családi jelvény maradt meg.[13] Az 1896-ban megalakult kisiparos érdekvédelmi szervezet, a Kolozsvári Ipartestület 1914-ben az 5. szám alatt építtetett székházat.[22]
A térre néző további műemléképületek közül a ferences templom és kolostor címe szerint a Ferencrendiek u. (Str. Deleu) 2–4. alatt, a Kőváry-ház pedig a Bástya (Str. Constantin Daicoviciu) u. 1. alatt helyezkedik el.[23] Szintén a térre néz a Petrichevich-Horvát-ház (Történelmi Múzeum), melynek címe Bástya u. 2.[24]
Műemlékek
A térnek az alábbi épületek szerepelnek a romániai műemlékek jegyzékében:[25]
Házszám | Kép | Megnevezés | Építés dátuma | Műemlék kódja |
---|---|---|---|---|
Középkori épületek | CJ-I-m-B-06921.05 | |||
Római kori épületek padlófűtéssel | CJ-I-m-B-06921.06 | |||
4 | ![]() | Mikes-ház | 19. század | CJ-II-m-B-07434 |
5 | A Basta-ház telkén álló épület | 17. század | CJ-II-m-B-07435 | |
![]() | Karolina-oszlop | 1831[26] | CJ-III-m-B-07816 |
Jegyzetek
- ↑ Asztalos Lajos: Kolozsvár: Helynév- és településtörténeti adattár. Kolozsvár: Kolozsvár Társaság; Kolozsvár: Polis. 2004. 254. o. ISBN 973 8341 44 2
- ↑ Herepei János: Kolozsvár történeti helyrajza. Kolozsvár: Művelődés. 2004. 168. o. ISBN 973-7993-03-9
- ↑ Kelemen Lajos: Művészettörténeti tanulmányok II. Bukarest: Kriterion. 1982. 98. o.
- ↑ Ferencz Zsolt: Ideiglenes utcanevek nagy nevettetőkről. Szabadság, XXVI. évf. 237. sz. (2014. október 14.)
- ↑ Herepei János: Kolozsvár történeti helyrajza. Kolozsvár: Művelődés. 2004. 164., 169. o. ISBN 973-7993-03-9
- ↑ Gaal György: Kolozsvár: Történelmi városkalauz. Barót: Tortoma. 2011. 81–82. o. ISBN 978 606 92279 0 9
- ↑ Herepei János: Kolozsvár történeti helyrajza. Kolozsvár: Művelődés. 2004. 165–166. o. ISBN 973-7993-03-9
- ↑ Szakál Ferenc: történeti feljegyzései (1698-1718). In Kolozsvári emlékírók 1603–1720. Bukarest: Kriterion. 1990. 294. o.
- ↑ Gaal György: Kolozsvár kétezer esztendeje dátumokban. In Kolozsvár 1000 éve: A 2000. október 13–14-én rendezett konferencia előadásai. Szerk. Dáné Tibor Kálmán et. al. Kolozsvár: Erdélyi Múzeum-Egyesület – Magyar Közművelődési Egyesület. 2001. ISBN 973 8231 14 0
- ↑ Gaal György: Kolozsvár: Történelmi városkalauz. Barót: Tortoma. 2011. 81. o. ISBN 978 606 92279 0 9
- ↑ a b c Weisz Attila: Mikes-palota, Kolozsvár. Romániai magyar lexikon. transindex.ro (2011. február 5.) (Hozzáférés: 2016. szeptember 11.)
- ↑ a b Piaţa Muzeului din Cluj-Napoca a impresionat Europa. adevarul.ro (2010. április 1.) (Hozzáférés: 2016. szeptember 11.)
- ↑ a b c Gaal György: Kolozsvár: Történelmi városkalauz. Barót: Tortoma. 2011. 89. o. ISBN 978 606 92279 0 9
- ↑ Május közepéig sétálóvá alakul a Karolina tér. Szabadság, XX. évf. 44. sz. (2008. február 23.)
- ↑ Európai döntőben a Karolina tér új arculata. Szabadság, XXII. évf. 78. sz. (2010. április 3.)
- ↑ Asztalos Lajos: Kolozsvár: Helynév- és településtörténeti adattár. Kolozsvár: Kolozsvár Társaság; Kolozsvár: Polis. 2004. 233–234. o. ISBN 973 8341 44 2
- ↑ Berényi Zsuzsanna Ágnes: Egy különleges szabadkőműves lap, a Székesfehérvári Figyelő. Magyar Könyvszemle, CXXIII. évf. 4. sz. (2007)
- ↑ Ilyés Sándor: Történeti szubkultúrák/ csoportkultúrák Kolozsváron a 20. században. Korunk, (2006. október)
- ↑ Asztalos Lajos: Kolozsvár: Helynév- és településtörténeti adattár. Kolozsvár: Kolozsvár Társaság; Kolozsvár: Polis. 2004. 146. o. ISBN 973 8341 44 2
- ↑ Kelemen Lajos: Művészettörténeti tanulmányok II. Bukarest: Kriterion. 1982. 149. o.
- ↑ Balogh Jolán: Pákei Lajos rajzai Kolozsvár építészeti emlékeiről. Kolozsvár: Erdélyi Múzeum-Egyesület. 1944. = Erdélyi Tudományos Füzetek, 186.
- ↑ Ilyés Sándor: Kolozsvári munkásklubok az 1950–1960-as években. Kolozsvár: Kriza János Néprajzi Társaság – Nemzeti Kisebbségkutató Intézet. 2013. 67. o. ISBN 9786068377230
- ↑ A kolozsvári műemlékek jegyzéke. www.klmt.ro (Hozzáférés: 2016. szeptember 10.) arch
- ↑ Contact. www.mnit.ro. Muzeul Național de Istorie a Transilvaniei (Hozzáférés: 2016. szeptember 10.)
- ↑ Lista monumentelor istorice 2010. Monitorul Oficial al României, 670 bis. sz. (2010. október 1.) Hozzáférés: 2017. január 28.
- ↑ Gaal György: Kolozsvár: Történelmi városkalauz. Barót: Tortoma. 2011. 79. o. ISBN 978 606 92279 0 9
További információk
![Commons:Category:Museum Square (Cluj-Napoca)](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- A Múzeum (Karolina) Tér. www.primariaclujnapoca.ro. Kolozsvár Polgármesteri Hivatala (Hozzáférés: 2016. szeptember 8.) arch
- Mircea Moldovan – Paul Mutică: Piaţa Muzeului: Prima piaţă a Clujului. Cluj-Napoca: UT Press. 2009. ISBN 978-973-662-444-5
Kolozsvár-portál
Erdély-portál