Kürt (település)
Kürt (Strekov) | |||
A katolikus templom és az előtte álló Szűz Mária-szobor | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Kerület | Nyitrai | ||
Járás | Érsekújvári | ||
Rang | község | ||
Polgármester | Téglás János | ||
Irányítószám | 941 37 | ||
Körzethívószám | 035 | ||
Forgalmi rendszám | NZ | ||
Testvérvárosok | Lista | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1926 fő (2021. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 51 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 132 m | ||
Terület | 41,05 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Kürt weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kürt témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség | |||
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
![]() | Ez a szócikk Kürtről szól. Hasonló címmel lásd még: Kürt (egyértelműsítő lap). |
Kürt (szlovákul Strekov) falu Szlovákiában, a Nyitrai kerületben, az Érsekújvári járásban. Közigazgatási területe 41,05 km². Cigléd (szl. Cegléd) és az elnéptelenedett Szent István-puszta (Štefan) tartozik hozzá. Híres bortermelő község.
Fekvése
Kürt a Párizsi-patak völgyében fekszik, Érsekújvártól 20 km-re délnyugatra, Komáromtól 32 km-re északkeletre. Közelében halad az Érsekújvárt Párkánnyal (27 km) összekötő 509-es főút, valamint vasútvonal (megállóhely). A falutól keletre a Dunamenti-dombvidék dombsora húzódik, mely korábban Komárom vármegye keleti határát alkotta. A dombok lejtőin szőlőtermesztés folyik. Határában található részben a párizsi mocsarak nevű természetvédelmi terület.
Kürt közigazgatásilag a következő községekkel (5) határos: Kisújfalu (délkelet), Szőgyén (kelet), Bátorkeszi (dél), Perbete (nyugat), Fűr (észak).
Élővilága
-
- 2021
- 2023
2014-ben gólyafészek alátétet állítottak a faluban, az iskola és a községháza között. További alátét a templom közelében is található.[2]
Nevének eredete
Neve a magyar honfoglaló törzs, a Kürtgyarmat nevéből származik. Meglepő, hogy e törzs tagjai eleinte a mai Baranya vármegye területén telepedtek le, s csak később, I. István uralkodásának idején szórattak szét. Nyilván így kerültek a mai Kürt község területére is.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/K%C3%BCrt_falunevek_elhelyezked%C3%A9se_Nyugat-Szlov%C3%A1ki%C3%A1ban.png/220px-K%C3%BCrt_falunevek_elhelyezked%C3%A9se_Nyugat-Szlov%C3%A1ki%C3%A1ban.png)
Észak, észak-nyugat felé haladva:
- Fajkürt (Dedinka – Észak 18 km)
- Assakürt (Nové Sady – Észak 68 km)
- Nemeskürt (Zemianske Sady – Észak 65 km)
- Pusztakürt (Pusté Sady – Észak 62 km)
- Hidaskürt (Mostová – Észak-nyugat 63 km)
- Csallóközkürt (Ohrady – Nyugat 54 km)
Története
Első írásos említése 1075-ből származik. A korai középkorban templomos hely volt, pálos rendi remeték éltek itt. A 13. századi oklevelek egy Szent Tamás tiszteletére emelt templomot emlegetnek Kürtön.
A török betörések idején a falu elpusztult. Az esztergomi érsekség birtokán 1597-ben végeztek kárfelmérést.[3] Később az esztergomi érsekség birtokaként újratelepült. Temploma 1733-ban leégett, majd az újjáépített templomot az 1755. évi földrengés döntötte le.
Fényes Elek Komárom vármegye leírása (1848) című munkájában így ír a faluról: Kürth magyar f. Esztergom vármegye szélén, ut. posta Perbete. Van 1748 kath., 3 ágostai, 15 zsidó lakosa, kath. anyaegyháza. Határa csak kis részben hegyes, jobbára szép és igen termékeny rónaság. Búzája aczélos; bora jó. Régi szabályzatlan jobbágytelket, 36 hold szántófölddel (egy egésztelek kaszálóval, belső telekkel 63 holdra is felmegy), 56-ot számlál, s ezeket 3 egész, egy 1/2 telkes, egy 1/4, 49 féltelkes, három negyedes, 83 negyedes gazda míveli. Az uraságnak itt semmi majorsága nincs, hanem a kovácsházhoz 1/4 , a mészárszékhez 1/2, s a vendégfogadóhoz is 1/2 telek adatott. Van 2 nemescsaládja és 24 mesterembere, u. m. 1 mészáros, 3 kovács, 8 takács, 3 bognár, 5 csizmadia, 2 szűcs. Földesura az esztergomi érsek.[4]
A 20. század elején számos távírász lakott a faluban, akik az egész országot bejárva építették ki a telefonos hálózatot. A trianoni békeszerződésig Komárom vármegye Udvardi járásához tartozott. 1945 után számos magyar lakost kitelepítettek a kisnánai szlovák lakosság betelepítésével párhuzamosan.[5] 1954-ben kritikával illették a falu szervezeteit.[6] Az 1960-as években híres 8 tagú cigányzenekar működött a faluban.[7]
Népessége
1880-ban 2418 lakosából 2219 magyar és 49 szlovák anyanyelvű volt.
1890-ben 2508 lakosából 2465 magyar és 22 szlovák anyanyelvű volt.
1900-ban 2643 lakosából 2623 magyar és 18 szlovák anyanyelvű volt.
1910-ben 2772 lakosából 2751 magyar és 7 szlovák anyanyelvű volt.
1921-ben 2829 lakosából 2737 magyar és 60 csehszlovák volt.
1930-ban 3042 lakosából 2830 magyar, 124 csehszlovák, 57 zsidó, 3 német és 28 állampolgárság nélküli volt. Ebből 2954 római katolikus, 66 izraelita, 10 evangélikus, 9 református és 3 egyéb vallású volt.
1941-ben 3079 lakosából 3039 magyar és 11 szlovák volt.
1970-ben 3112 lakosából 2871 magyar és 235 szlovák volt.
1980-ban 2754 lakosából 2507 magyar és 239 szlovák volt.
1991-ben 2394 lakosából 2181 magyar és 190 szlovák volt.
A 2001-es népszámláláskor 2233 lakosa volt, ebből 1983 magyar (88,8%) és 213 szlovák (9,54%) nemzetiségű volt.
2011-ben 2086 lakosából 1708 magyar, 248 szlovák, 54 cigány és 68 ismeretlen nemzetiségű volt.
2021-ben 1926 lakosából 1538 (+29) magyar, 284 (+29) szlovák, 10 (+12) cigány, 8 egyéb és 86 ismeretlen nemzetiségű volt.[8]
Híres emberek
- Itt született 1910. október 16-án Danczi Villebald József, bencés tanár, nyelvész.
- Itt született 1928. április 5-én Halda Alíz tanár, politikus.
- Itt született 1951. október 19-én Pénzes István pedagógus, nyelvész, szakíró, szerkesztő, versenyszervező, helytörténetíró.
- Itt szolgált 1857-1866 között Majer István lelkész, tanár.
- Itt szolgált Ács Ferenc (1846-1917) plébános, teológiai tanár, költő.
Nevezetességek
- A Mindenszenteknek szentelt római katolikus temploma a 18. századból származik. Valószínűleg a korábbi kürti templomok helyén épült fel. Legnagyobb átalakításon 1928-1929-ben ment át, amikor kibővítették. A templomban szép barokk keresztelőmedence és néhány barokk szobor található.
- A templom előtt áll a község 19. századi meghatározó személyiségének, Majer Istvánnak (1813-1893) a szobra, valamint az 1816-ban emelt Szeplőtelen Szűz Mária-szobra. Mögötte található egy 1798-ban emelt feszület.
- A templom melletti parkban áll a millenniumi emlékmű és a világháborúkban elesettek emlékműve, melyet 1926-ban emeltek.
- A Szűz Mária-kápolna Cigléden 1857-ből származik. Fontos búcsújáróhely. 1933-ban épült Szentkút és Kálvária is tartozik hozzá.
- A falu kataszterében számos szakrális kisemlék (útmenti kereszt, Mária-szobor stb.) található. Meg kell említeni az érsekújvári főút mellett levő Farkas-keresztet, mely egy kürti embernek az egykor itt élt farkasoktól való csodás megmeneküléséről kapta a nevét. A Nepomuki Szt. János-szobor 1775-ben épült.
- Kürti Kőtésfesztivál
- Kürti Borfesztivál
Galéria
- Faluház
- A Faluház előtti park szabadtéri színpaddal és játszótérrel
- Magyar Tanítási Nyelvű Alapiskola Kürt
- Kürt vasútállomása
- Régi ház a faluközpontban
- Világháborús emlékmű
- Millenniumi emlékmű
- Feszület 1798-ból
- Majer István emlékműve
- Kőkereszt
- Címeres falutábla
- Az érsekújvár-párkányi vasútvonal keresztezésénél
- Danczi Anna által 1925-ben állított út menti feszület
- A Farkas-kereszt az 509-es főúton
- Feszület Kürt és Fűr között
- Tájkép Kürt és Fűr között
Cigléd
- A ciglédi szentkút
- A ciglédi kápolna
- Ciglédi kálvária
- Ciglédi tájkép
-
-
- Tájkép Cigléden
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ bociany.sk
- ↑ UC 45:28, pag. 32b
- ↑ Archivált másolat. [2008. június 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. május 25.)
- ↑ https://web.archive.org/web/20040106225720/http://www.mta.hu/nytud/Liszka.rtf
- ↑ B.I. 1954: Fogjunk össze. Új Ifjúság 3/7, 2 (1954. január 27.)
- ↑ Archivált másolat. [2006. június 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. május 24.)
- ↑ ma7.sk
Források
- Haiczl Kálmán 1942: Néplegendák és hagyományok. A perbetei vár, a ciglédi remeteség. Érsekújvár és Vidéke 1942. június 13., 10.
- Úrhegyi E. 1978: Danczi József Villebald. Magyar Nyelv 79, 506-507.
- Liszka József 1987: Prieskumy v okrese Nové Zámky. AVANS 1986, 66-68.
- Liszka József 1989: Az emberi erővel végzett teherhordás eszközei és módjai a Páris-patak völgyében. In: Új Mindenes Gyűjtemény 8. 129-154.
- Danczi Lajos 1999: Cigléd kegyhegy. Kürt
- Pénzes I. 2000: Kürt. Monográfia. Érsekújvár
- Agócs Gergely - Gombai Tamás 2004: Kürti bandák - A Vág-Garam köze népzenéje. Budapest
- Meleg M. 2005: Dr. Danczi József Villebald OSB élete és művei. In: Bencés Diákszövetség Almanach 2005, 59-101.
- Horváth M. 2006: Szlovák Vöröskereszt helyu szervezete Kürt 1950-2005. Kürt
- Liszka József 2010 (szerk.): Kürt egének tündöklő csillaga - Emlékkönyv Danczi József Villebald OSB születésének 100. évfordulója alkalmából. Komárom - Somorja
- Danczi et al. 2012: Emlékkönyv 1992-2012 - A kürti 22-es számú Majer István cserkészcsapat első húsz éve
Külső hivatkozások
![Commons:Category:Strekov](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- Községinfó
- A ciglédi kápolna
- Interjú a polgármesterrel
- Szakrális kisemlékek és szerepük egy faluközösség életében (Kürt példája)
- Majer István Emléktúra - Kerékpáros emléktúra a helyi cserkészcsapat névadójának tiszteletére
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap