Fakuszfélék
![]() | ||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Hegyi fakusz (Certhia familiaris) | ||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Fakuszfélék témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Fakuszfélék témájú médiaállományokat és Fakuszfélék témájú kategóriát. |
A fakuszfélék vagy fakúszfélék (Certhiidae) a madarak osztályának verébalakúak (Passeriformes) rendjébe tartozó család. Két nem és tizenegy faj tartozik a családba.[1][2]
Elnevezése
Nevének helyesírása (fakusz vagy fakúsz) jelenleg vita tárgya. A nyelvészeti kiadványokban inkább a fakúsz alak található meg, míg az ornitológusok inkább a fakusz alakot használják a szakirodalomban.
A fakúsz nevet használja többek között a Czuczor–Fogarasi-szótár (1860-as évek), Herman Ottó Magyarország madarai című könyve (1899), a Környezetvédelmi Lexikon (1993), a Magyar értelmező kéziszótár (2004), az OH. (2004), a Magyar helyesírási szótár (11. kiadás, 1999 és 12. kiadás, 2017) és A magyar nyelv nagyszótára (fakúsz).
A fakusz nevet használja többek között A magyar nyelv értelmező szótára (1960), a Mezőgazdasági Lexikon (1980), az Állattani Közlemények (1983), a Magyar Nagylexikon (1998), a Madárvilág Európában (Panemex, Grafo, 2003), a Madárhatározó (Park Könyvkiadó, 2005), a Magyarország madarainak névjegyzéke (2008, 15–17. oldal), a Magyar Madártani Egyesület honlapja (Archiválva 2022. december 21-i dátummal a Wayback Machine-ben), a magyar terepmadarászok honlapja, ezenkívül Rob Hume: Madárvilág Európában (351., 354., 355. o.), Frieder Sauer: Szárazföldi madarak (232. o.), Határozói kézikönyvek: A világ madarai (324. oldal), Rob Hume: Európa madarai (325., 329., 330. o.), Rob Hume: Madárlesen (11., 45., 144., 146., 325. o.).
Gozmány László 1979-es Hétnyelvű névszótárának 1. (részletes) kötetében fakúszként, míg a 2. kötetében lévő mutatóban fakuszként szerepel.
Nyelvészeti szempontból hasonló a csuszka és a kuszma neve is.
Rendszerezésük
A családot William Elford Leach írta le 1820-ban, jelenleg az alábbi 2 nem tartozik ide:
- Certhia
- amerikai fakusz (Certhia americana)
- barnatorkú fakusz (Certhia discolor)
- Certhia hodgsoni
- Certhia manipurensis
- hegyi fakusz (Certhia familiaris)
- himalájai fakusz (Certhia himalayana)
- nepáli fakusz (Certhia nipalensis)
- rövidkarmú fakusz (Certhia brachydactyla)
- szecsuani fakusz (Certhia tianquanensis)
- Salpornis
- Salpornis salvadori
- pettyes fakusz (Salpornis spilonotus)
Megjelenésük
Testhosszuk 11-14 centiméter közötti.
Életmódjuk
A fák törzsén csavarvonalban közlekedve, a farkukra támaszkodva keresgélik rovarokból és pókokból álló táplálékukat.
Jegyzetek
Források
- Novum állatvilág enciklopédia V.: Madarak II. Szerk. Christopher Perrins, Rita Demetriou, Tony Allan. Szeged: Novum. 2008. ISBN 978-963-9703-41-4 – magyar nevek
Madárportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap