Disznófélék
![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Evolúciós időszak: Kora oligocén - jelen, 33,9–0 Ma | ||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() Szakállas disznó (Sus barbatus) | ||||||||||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Disznófélék témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Disznófélék témájú kategóriát. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Hyotherium_major_skull_MNHN.jpg/250px-Hyotherium_major_skull_MNHN.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c0/Kubanochoerus_gigas.jpg/250px-Kubanochoerus_gigas.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/29/Lightmatter_unidentified_pig-like_animal.jpg/250px-Lightmatter_unidentified_pig-like_animal.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Warthog_Face_001.jpg/250px-Warthog_Face_001.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Nyanzachoerus_khinzir_profile.png/250px-Nyanzachoerus_khinzir_profile.png)
A disznófélék (Suidae) a párosujjú patások (Artiodactyla) rendjének egyik családja.
A családba 20 recens faj tartozik.
A disznófélék hímjét, nőstényét, illetve kicsinyét a kan, koca és malac szavakkal jelöljük.
A disznófélék Ázsiában jelentek meg először, az oligocén idején. Utódaik a miocén korban Európa területén is szétterjedtek.[1] Már ismernek néhány ősdisznófajt, ezeknek a fogazatuk változatos étrendre utalnak, a teljesen növényevőktől a dögevőkig (Tetraconodon esetében).[2]
Megjelenésük
A disznóféléket, sokan az őspárosujjú patásokhoz hasonlítják. Eltérően a rend többi tagjától, a disznóféléknek mindegyik lábán négy ujj található, habár csak a két középsőn járnak. Az emésztőrendszerük is sokkal egyszerűbb, mint a kérődzőké.[3]
A méretük igen változatos: az 58-66 centiméter hosszúságtól és 6-9 kilogramm tömegtől, a törpedisznó esetében, a 130-210 centiméter hosszúságig és 130-275 kilogramm tömegig, az erdei disznó esetében. Jellemzőik a rövid nyak és a nagy fej, amelyen kis szemek és kiemelkedő fülek ülnek. Az orrüregük, kerek orrban végződik. Szőrzetük durva tapintású, rövid farkuk rojtban végződik. A kanok hímvesszője dugóhúzó alakú.
Az állatok hallása igen fejlett, és sokféle hangot képesek kiadni. Finom szaglásuk segítségével sokféle táplálékot tudnak megkeresni: füveket, leveleket, gyökereket, rovarokat, gilisztákat, sőt békákat és egereket is. Vannak válogatosabb és teljesen növényevő fajok is.[3]
A fogazatuk az étrendjükről tanúskodik. Eltérően a többi párosujjú patástól, a disznófélék megtartják a felső metszőfogaikat. A szemfogak megnagyobbodtak és agyarrá alakultak, amelyekkel az állatok túrnak és verekednek. Két fog között nagyon kicsi a hely. A fogak száma fajtól függően változik, de az átlag számozás a következő: .
Életmódjuk és szaporodásuk
Az „ősi” megjelenésük ellenére, az állatok okosak és alkalmazkodó képesek. A felnőtt kocák és malacaik kondákban járnak, míg a kanok magányosak vagy kisebb legénycsapatokban élnek. Általában nem területvédők, az összetűzésekre csak a szaporodási időszak alatt kerül sor.
Az alomnagyság fajtól függően változik 1 és 12 között. A koca fűből készít fészket vagy kis gödröt ás, ezt csak 10 nap után hagyják el a malacok. Az elválasztás körülbelül 3 hónap után következik be, és az ivarérettséget 18 hónaposan érik el. A kanok nem párosodhatnak négyéves korukig, amíg el nem érik teljes kifejlettségüket. Mindegyik fajnál a kanok mérete és agyara nagyobb, mint a kocáké.[3]
Rendszertani besorolásuk
A legtöbb rendszerező szerint az összes élő disznófaj (beleértve a házi sertést és a babirusszát is), néhány fosszilis fajjal együtt ebbe az alcsaládba tartozik. Míg mások, például Jan van der Made őslénykutató 2010-ben kijelentette, hogy szerint egyes élő taxonokat, köztük a Phacochoerini- és a Babyrousini-fajokat, külön-külön alcsaládokba kéne áthelyezni.[4] Az őslénykutatók még abban sem értenek egyet, hogy a fosszilis taxonok közül, például a Suoidea csoportbeli - csoport, mely magába foglalja a disznóféléket, pekariféléket (Tayassuidae), valamint néhány kihalt családot - állatok alsóbb taxonjai, tulajdonképpen melyik felsőbb taxonhoz tartoznak.[5]
Rendszerezésük
A család az alábbi élő, illetve kihalt alcsaládokat, nemzetségeket és nemeket foglalja magába:[2]
- †Cainochoerinae
- †Albanohyus
- †Cainochoerus
- †Hyotheriinae
- †Aureliachoerus
- †Chicochoerus
- †Chleuastochoerus[6]
- †Hyotherium
- †Nguruwe (korábban a ma már nem használt Kubanochoerinae alcsaládba sorolták)[7][6]
- †Xenohyus
- †Listriodontinae[7]
- †Kubanochoerini
- †Listriodontini
- †Eurolistriodon
- †Listriodon (szinonimája: Bunolistriodon)
- †Namachoerini
- †Lopholistriodon
- †Namachoerus
- Suinae[8][9]
- Suini Gray, 1821 - 4 nem
- †Eumaiochoerus
- †Hippopotamodon - szinonimái: Dicoryphochoerus, Limnostonyx
- †Korynochoerus
- †Microstonyx
- Porcula Hodgson, 1847[10]
- törpedisznó (Porcula salvania) Hodgson, 1847
- Sus Linnaeus, 1758
- Potamochoerini Gray, 1873 - 5 nem
- †Celebochoerus
- Hylochoerus Thomas, 1904
- †Kolpochoerus van Hoepen & van Hoepen, 1932 - szinonimái: Ectopotamochoerus, Mesochoerus, Omochoerus, Promesochoerus
- Potamochoerus Gray, 1854
- †Propotamochoerus
- †Hippohyini Thenius, 1970 - 3 nem
- †Hippohyus Falconer & Cautley, 1847
- †Sinohyus
- †Sivahyus
- Phacochoerini Gray, 1868 - 4 nem; egyes rendszerezők külön, a Phacochoerinae alcsaládba helyezik
- †Metridiochoerus
- varacskosdisznó (Phacochoerus) F. Cuvier, 1826
- †Potamochoeroides
- †Stylochoerus
- Babyrousini Thenius, 1970 - 1 nem; egyes rendszerezők külön, a Babyrousinae alcsaládba helyezik
- Babyrousa Perry, 1811
- Suini Gray, 1821 - 4 nem
- †Tetraconodontinae
- †Conohyus
- †Notochoerus
- †Nyanzachoerus
- †Parachleuastochoerus
- †Sivachoerus
- †Tetraconodon[11]
- Incertae sedis (az alábbi nemek nincsenek alcsaládokba foglalva):
- †Hemichoerus
- †Hyosus
- †Kenyasus (korábban a ma már nem használt Kubanochoerinae alcsaládba sorolták)[6]
- †Libycochoerus
- †Megalochoerus
- †Schizochoerus[6]
- †Sinapriculus[6]
Jegyzetek
- ↑ szerk.: Palmer, D.: The Marshall Illustrated Encyclopedia of Dinosaurs and Prehistoric Animals. London: Marshall Editions, 269. o. (1999). ISBN 1-84028-152-9
- ↑ a b Savage, RJG, & Long, MR. Mammal Evolution: an illustrated guide. New York: Facts on File, 212–213. o. (1986). ISBN 0-8160-1194-X
- ↑ a b c Cumming, David.szerk.: Macdonald, D.: The Encyclopedia of Mammals. New York: Facts on File, 500–503. o. (1984). ISBN 0-87196-871-1
- ↑ Van der Made, 2010, p. 115
- ↑ Grubb, 2005; McKenna and Bell, 1997, pp. 393–397; Orliac et al., 2010
- ↑ a b c d e (2010) „Phylogenetic relationships of the Suidae (Mammalia, Cetartiodactyla): new insights on the relationships within Suoidea”. Zoologica Scripta 39 (4), 315–330. o. DOI:10.1111/j.1463-6409.2010.00431.x.
- ↑ a b (2009) „The differentiation of bunodont Listriodontinae (Mammalia, Suidae) of Africa: new data from Kalodirr and Moruorot, Kenya”. Zoological Journal of the Linnean Society 157 (3), 653–678. o. DOI:10.1111/j.1096-3642.2008.00525.x.
- ↑ McKenna and Bell, 1997, pp. 394–397
- ↑ Grubb, 2005
- ↑ (2007) „The pygmy hog is a unique genus: 19th century taxonomists got it right first time round”. Molecular Phylogenetics and Evolution 45 (2), 427–436. o. DOI:10.1016/j.ympev.2007.08.007. PMID 17905601.
- ↑ (2005) „A revision of Tetraconodon (Mammalia, Artiodactyla, Suidae) from the Miocene of Myanmar and description of a new species”. Paleontological Research 9 (3), 243–254. o. DOI:10.2517/prpsj.9.243.
Források
- ITIS szerinti rendszer besorolása
- Mammal Species of the World. Don E. Wilson & DeeAnn M. Reeder (szerkesztők). 2005. Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3. kiadás) (angolul)
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Suidae című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap