Co Csiu-ming
![]() | A szócikk keleti írásjegyeket tartalmaz. Többnyelvű támogatás nélkül a kelet-ázsiai írásjegyek helyén négyszög, kérdőjel vagy más értelmetlen jel áll. |
![]() | Ebben a szócikkben a mandarin nyelvű szavak pinjin és magyaros átírása között ide kattintva szabadon lehet választani. |
Co Csiu-ming | |
![]() | |
Élete | |
Született | kb. i. e. 5. sz. |
Elhunyt | i. e. 451 (104-105 évesen) |
Nemzetiség | kínai |
Pályafutása | |
Jellemző műfaj(ok) | történetírás |
Alkotói évei | Tavasz és ősz korszak |
Fontosabb művei | Co Csuan (Zuo zhuan) |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Co Csiu-ming témájú médiaállományokat. |
Co Csiu-ming (kínai: 左丘明; pinjin (pinyin) hangsúlyjelekkel: Zuǒ Qiūmíng) valamikor az i. e. 5. században, a Tavasz és ősz korszakban élhetett, Konfuciusz kortársa és Lu 鲁 állam udvari írnoka volt. Életéről rendkívül kevés adat áll a rendelkezésre, azonban a történeti hagyomány két rendkívül fontos korai történeti mű szerzőségét is neki tulajdonítja. Az egyik a Konfuciusznak tulajdonított Tavasz és ősz krónika (Csun csiu (Chun qiu) 《春秋》) három fennmaradt kommentárja közül az egyik, amely az állítólagos szerző neve után a Co csuan (Zuo zhuan) címen ismert, a másik pedig A fejedelemségek történetei, amely a Nyugati Csou (Zhou)-dinasztia idején létezett államok uralkodóinak és minisztereinek a mondásait tartalmazza.
Élete és munkássága
Co Csiu-ming (Zuo Qiuming) életéről rendkívül kevés adat áll a rendelkezésre. Valamikor az i. e. 5. században élhetett, Konfuciusz kortársa és Lu 鲁 állam udvari írnoka volt.[1] Személyére vonatkozó egyetlen rövidke forrás a Konfuciusz tanítását összegző Beszélgetések és mondások című műben olvasható, amelyből az derül ki, hogy Konfuciusz igen nagyra becsülte:
„子曰:「巧言、令色、足恭,左丘明恥之,丘亦恥之。匿怨而友其人,左丘明恥之,丘亦恥之。」
A mester mondotta: »A ravasz beszédet, a tettetett külsőt és a túlzott tiszteletet Co Csiu-ming (Zuo Qiuming) szégyenletesnek tartotta, s szégyenletesnek tartom én is. Gyűlölni valakit s mégis a barátjának mutatkozni: Co Csiu-ming (Zuo Qiuming) ezt szégyenletesnek tartotta, s szégyenletesnek tartom én is.«[2][3]”
A történeti hagyomány neki tulajdonítja a Co csuan (Zuo zhuan) valamint A fejedelemségek történetei című művek szerzőségét.
Jegyzetek
- ↑ Cheng 1993 69. o.
- ↑ Tőkei Ferenc fordítása. Az idézet a Beszélgetések és mondások V/24. szakasza.
- ↑ Kínai filozófia 1986 75. o.
Irodalom
- ↑ Cheng 1993: Anne Cheng. "Ch'un ch'iu 春秋, Kung yang 公 羊, Ku liang 穀 梁 and Tso chuan 左 傳". In Michael Loewe (szerk.). Early Chinese Texts: A Bibliographical Guide. The Society for the Study of Early China and the Institute of East Asian Studies, University of California. pp. 67–76. ISBN 1-55729-043-1
- ↑ Kínai filozófia 1986: Kínai filozófia, Ókor I. kötet. Válogatta, fordította, a bevezetést és a jegyzeteket írta: Tőkei Ferenc. Akadémiai Kiadó, Budapest. ISBN 963 05 4294 3
Lásd még
- Kuo jü
- Co csuan
Kína-portál
Irodalomportál
Történelemportál
Ókorportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap