Bodonhely
Bodonhely | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Nyugat-Dunántúl | ||
Vármegye | Győr-Moson-Sopron | ||
Járás | Csornai | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Varga Edina (független)[1] | ||
Irányítószám | 9134 | ||
Körzethívószám | 96 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 353 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 27,12 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 11,1 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Bodonhely Pozíció Győr-Moson-Sopron vármegye térképén | |||
Bodonhely weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bodonhely témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Bodonhely község Győr-Moson-Sopron vármegyében, a Csornai járásban.
Fekvése
A község a Rába bal partján fekszik, Csornától 17 kilométerre délkeletre, illetve Győrtől 30 kilométerre délnyugatra, a 8511-es út mentén. Híd köti össze a Rába túlsó partján elhelyezkedő Kisbabottal.
A talajtakaróra jellemző a változatosság, de döntően a réti öntés és a lápos réti talajok jellemzőek.
A község lakóinak életét évszázadokon át meghatározta a folyó és az átkelőhely. A település az egyutcás falu képét mutatja.
Története
A községet 1446-ban említik először „Bodonhel” néven mint Kanizsai birtokot. 1536-ban a Nádasdyak, 1558-ban gróf Cseszneky János, 1861-ben pedig az Esterházyak kezére kerül.
A község lakói a török időkig a középkori jobbágyok életét élték. Az 1540-50-es években a földesúr- Nádasdy Tamás nádor- a Rábahíd védelmére várat emeltetett. Ettől kezdve a lakosok főképp katonák. A vármegyei közgyűlések jegyzőkönyvei szerint Bodonhelyen gyalogosok és lovasok egyaránt szolgáltak. 1594-ben a török a bodonhelyi várat is elfoglalta. Győr visszafoglalásakor (1598) a mérgesi és bodonhelyi erősségeket elhagyták. A falut új telepesekkel kellett benépesíteni. A vár helyett kastély, a Rába partra erődítmény épült. A község lakói már a XVI. században áttértek az új hitre és evangélikusok lettek. A rekatolizáció azonban itt is éreztette hatását. A török háborúk lezárásával a lakosság katonai szolgálata is véget ért. A lakosok megélhetésük érdekében irtás révén bővítették földterületüket. 1768-ban a község szerződést kötött az urasággal az úrbéres szolgáltatások megváltására. Az 1848-49-es szabadságharcban a községből 11-en szolgáltak honvédként.
A két világháború ugyancsak emberi áldozatokat követelt a falu lakosai közül. A visszavonuló német csapatok felrobbantották a Rába hídját, ami csak 1968-ban épülhetett újjá.
Mai élete
Az önkormányzat egy óvodát működtet. Konyhájáról látják el a házi szociális gondozásban és szociális étkezésben részesülő időseket. Általános iskolába a gyerekek Bágyogszovátra járnak. Rendelkezik a község orvosi rendelővel, a betegek ellátását a szomszédos faluban élő háziorvos látja el.
A település infrastrukturális ellátottsága kielégítőnek mondható. A lakások vezetékes vízzel, telefonnal ellátottak. Az utak portalanítottak. Megoldott a hulladékkezelése is, megtörtént a csatornázás és kiépítették a vezetékes gáz hálózatát is. A községben evangélikusok és katolikusok egyaránt élnek, 1/3-1/4 arányban.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Kiss Sándor (független)[3]
- 1994–1998: Makkos Attila (független)[4]
- 1998–2002: Makkos Attila (független)[5]
- 2002–2003: Makkos Attila (független)[6]
- 2003–2006: Kenesei Ferenc (független)[7]
- 2006–2010: Kenesei Ferenc (független)[8]
- 2010–2014: Kenesei Ferenc (független)[9]
- 2014–2019: Kenesei Ferenc (független)[10]
- 2019–2024: Varga Edina (független)[1]
- 2024– :
A településen 2003. december 7-én időközi polgármester-választást tartottak,[7] az előző polgármester halála miatt.[11]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 287 | 289 | 287 | 326 | 355 | 353 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89,9%-a magyarnak, 0,7% lengyelnek, 0,7% németnek mondta magát (10,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 70,8%, református 1%, evangélikus 12,2%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 2,1% (13,2% nem nyilatkozott).[12]
Látnivalók
- Katolikus templom: Építése még a török hódoltság idejére tehető. A hagyomány szerint régen csak őrtoronyként szolgált a templom. Egy török vitéz gyógyulása után építette az őrtoronyhoz a mai templomot.
- Sarlós Boldogasszonyt ábrázoló szobor: Érdekessége, hogy csupán négy ilyen szobor található Magyarországon.
- Evangélikus templom: Az 1800-as években épült.
Jegyzetek
- ↑ a b Bodonhely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 25.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Bodonhely települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Bodonhely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 1.)
- ↑ Bodonhely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 3.)
- ↑ Bodonhely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 3.)
- ↑ a b Bodonhely települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2003. december 7. (Hozzáférés: 2020. május 27.)
- ↑ Bodonhely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 3.)
- ↑ Bodonhely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 23.)
- ↑ Bodonhely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. március 3.)
- ↑ Időközi önkormányzati választások 2003-ban (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2003 (Hozzáférés: 2020. május 26.)
- ↑ Bodonhely Helységnévtár
Források
- Nagy Imre: Sopron vármegye története
További információk
- Bodonhely hivatalos honlapja
- Cs. Kovács Attila: Eszperantóul beszélgetett a nemzetközi társaság Bodonhelyen (HTML). Kisalföld, 2015. június 3. [2015. július 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. június 6.)
Győr-Moson-Sopron megye portál
Magyarország-portál
Földrajzportál